# Euroopa Liidu C 80/2014

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2014.080.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 80 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 57. köide19. märts 2014 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2014.080.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 80

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

57. köide19. märts 2014

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | Euroopa Keskpank |
| 2014/C 080/01 | Euroopa keskpanga arvamus, 22. jaanuar 2014, seoses ettepanekuga määruse kohta, mis käsitleb SEPA-le ülemineku edasilükkamist (CON/2014/3) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Keskpank

2014/C 080/01

Euroopa keskpanga arvamus, 22. jaanuar 2014, seoses ettepanekuga määruse kohta, mis käsitleb SEPA-le ülemineku edasilükkamist (CON/2014/3)

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 080/02 | Euro vahetuskurss | 5 |
| 2014/C 080/03 | Komisjoni avaldus | 6 |
| 2014/C 080/04 | Komisjoni teatis 28 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. aprillist 2014(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1)) | 7 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2014/C 080/02

Euro vahetuskurss

5

2014/C 080/03

Komisjoni avaldus

6

2014/C 080/04

Komisjoni teatis 28 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. aprillist 2014(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1))

(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1))

7

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 080/05 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 8 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2014/C 080/05

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

8

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Keskpank

| 19.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/1

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

22. jaanuar 2014,

seoses ettepanekuga määruse kohta, mis käsitleb SEPA-le ülemineku edasilükkamist

(CON/2014/3)

2014/C 80/01

Sissejuhatus ja õiguslik alus

14. jaanuaril 2014 sai Euroopa Keskpank (EKP) Euroopa Liidu Nõukogult taotluse avaldada arvamust seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 260/2012 ELi kreedit- ja otsekorraldustele ülemineku osas (1) (edaspidi „ettepanek määruse kohta”).

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 282 lõikel 5 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artiklil 3.1, kuna ettepandud määruses on sätteid, mis jäävad EKP pädevusse, eelkõige seoses eurosüsteemi põhiülesandega aluslepingu artikli 127 lõikes 2 maksesüsteemide tõrgeteta toimimise kohta. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

Ettepandud määruse eesmärk ja sisu

9. jaanuaril 2014 avaldas Euroopa Komisjon ettepaneku määruse kohta, mis muudaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 260/2012 (2) ja sätestaks täiendava kuuekuulise üleminekuperioodi. Ettepandud määruses on varasema seaduse kohaldamise säte, mille kohaselt võivad pangad ja muud makseteenuse osutajad kuni 1. augustini 2014 töödelda makseid, mis ei vasta määrusele (EL) nr 260/2012; eesmärgiks on võimaldada turuosalistel, kes ei vasta määrusele (EL) nr 260/2012 veebruariks 2014, jätkata maksete tegemist ja vältida ebamugavusi tarbijatele.

1.   
  Üldised märkused

| 1.1. | Vahetult pärast määruse kohta tehtud ettepaneku avaldamist tunnustas eurosüsteem oma avalduses (3) tulemuslikke jõupingutusi, mida euroala sidusrühmad on üleminekul teinud. Avalduses märgitakse, et ühtse euromaksete piirkonna (SEPA) ringkondade viimase teabe kohaselt toimub üleminek kiirenevas tempos, mis näitab, et sidusrühmade enamik lõpetab ülemineku õigeaegselt. |
| --- | --- |

1.1.

Vahetult pärast määruse kohta tehtud ettepaneku avaldamist tunnustas eurosüsteem oma avalduses (3) tulemuslikke jõupingutusi, mida euroala sidusrühmad on üleminekul teinud. Avalduses märgitakse, et ühtse euromaksete piirkonna (SEPA) ringkondade viimase teabe kohaselt toimub üleminek kiirenevas tempos, mis näitab, et sidusrühmade enamik lõpetab ülemineku õigeaegselt.

| 1.2. | Määruse kohta tehtud ettepanek on tekitanud turgudel segadust ülemineku tähtaja osas ja seega on kiiresti vajalik anda selgeid juhiseid. Lisaks tekib täiendav segadus juhul, kui ettepandud määrus võetakse vastu pärast praegust tähtaega 1. veebruaril 2014. Selle probleemi lahendaks osaliselt ettepanek võtta määrus vastu tagasiulatuva kohaldusjõuga, s.o 31. jaanuarist 2014. Igal juhul tuleks vältida olukorda, et praegune ülemineku tähtaeg kehtib kuni ettepandud määruse vastu võtmiseni, kuna turgudel valitseks kuni ettepandud määruse vastuvõtmiseni ebaselgus. |
| --- | --- |

1.2.

Määruse kohta tehtud ettepanek on tekitanud turgudel segadust ülemineku tähtaja osas ja seega on kiiresti vajalik anda selgeid juhiseid. Lisaks tekib täiendav segadus juhul, kui ettepandud määrus võetakse vastu pärast praegust tähtaega 1. veebruaril 2014. Selle probleemi lahendaks osaliselt ettepanek võtta määrus vastu tagasiulatuva kohaldusjõuga, s.o 31. jaanuarist 2014. Igal juhul tuleks vältida olukorda, et praegune ülemineku tähtaeg kehtib kuni ettepandud määruse vastu võtmiseni, kuna turgudel valitseks kuni ettepandud määruse vastuvõtmiseni ebaselgus.

| 1.3. | Seetõttu on ülimalt oluline taastada õigusselgus, vähendada turgude segadust ja anda tähtaja osas selged juhised. Neid eesmärke saab kõige paremini täita, võttes ettepandud nõukogu ja parlamendi määruse vastu kiiresti, ilma selle põhielementide edasise muutmiseta. |
| --- | --- |

1.3.

Seetõttu on ülimalt oluline taastada õigusselgus, vähendada turgude segadust ja anda tähtaja osas selged juhised. Neid eesmärke saab kõige paremini täita, võttes ettepandud nõukogu ja parlamendi määruse vastu kiiresti, ilma selle põhielementide edasise muutmiseta.

2.   
  Konkreetsed märkused

Võttes arvesse eespool osutatud eesmärke ja kiirendatud seadusandliku menetluse võimaluste piires, teeb EKP ettepaneku teha muudatusi järgmiseks: a) selgitada ettepandud määruse reguleerimisala (sätestada täiendava üleminekuperioodi erand) ja seda põhjendada (SEPA-le üleminekut ei jõuta tõenäoliselt 1. veebruariks 2014 täies ulatuses lõpetada); b) ühtlustada ettepandud määruse terminoloogia määrusega (EL) nr 260/2012 ning c) tagada selgus seoses ülemineku perioodi mõjuga karistuste kohaldamisel.

Teksti redaktsiooni ettepanekud, kui EKP on soovitanud ettepandud määrust muuta, on esitatud lisas koos selgitustega.

Frankfurt Maini ääres, 22. jaanuar 2014

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2013) 937 final.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 260/2012, millega kehtestatakse eurodes tehtavatele kreedit- ja otsekorraldustele tehnilised ja ärilised nõuded ning muudetakse määrust (EÜ) nr 924/2009 (ELT L 94, 30.3.2012, lk 22).

2

(3)  9. jaanuari 2014 pressiteade. Avaldatud EKP veebilehel http://www.ecb.europa.eu

3

---

LISA

Muudatusettepanekud

| Komisjoni redaktsiooni ettepanek | EKP muudatusettepanekud (1) |
| --- | --- |
| Muudatus 1 |
| Põhjendus 6 |
| „(6) | Alates 1. veebruarist 2014 peavad pangad ja teised makseteenuse pakkujad keelduma juriidiliste kohustuste tõttu SEPA-le mittevastavate kreedit- ja otsekorralduste töötlemisest, kuigi tehniliselt saaksid nad neid makseid töödelda nagu praegu, kasutades SEPA kreedit- ja otsekorralduste kõrval edasi varasemaid olemasolevaid skeeme. Kui SEPA kreedit- ja otsekorraldustele ei minda täielikult üle, ei saa välistada makseviivitusi põhjustavaid vahejuhtumeid. Need võivad mõjutada kõiki makseteenuse kasutajaid, eelkõige VKEsid ja tarbijaid.” |

Komisjoni redaktsiooni ettepanek

EKP muudatusettepanekud (1)

Muudatus 1

Põhjendus 6

„(6)

Alates 1. veebruarist 2014 peavad pangad ja teised makseteenuse pakkujad keelduma juriidiliste kohustuste tõttu SEPA-le mittevastavate kreedit- ja otsekorralduste töötlemisest, kuigi tehniliselt saaksid nad neid makseid töödelda nagu praegu, kasutades SEPA kreedit- ja otsekorralduste kõrval edasi varasemaid olemasolevaid skeeme. Kui SEPA kreedit- ja otsekorraldustele ei minda täielikult üle, ei saa välistada makseviivitusi põhjustavaid vahejuhtumeid. Need võivad mõjutada kõiki makseteenuse kasutajaid, eelkõige VKEsid ja tarbijaid.”

| „(6) | Alates 1. veebruarist 2014 peavad pangad ja teised makseteenuse pakkujad keelduma määrusest (EL) nr 260/2012 tulenevate juriidiliste kohustuste tõttu SEPA-le mittevastavate kreedit- ja otsekorralduste töötlemisest, kuigi tehniliselt saaksid nad neid makseid töödelda nagu praegu, kasutades SEPA kreedit- ja otsekorralduste kõrval edasi varasemaid olemasolevaid skeeme. Kui SEPA kreedit- ja otsekorraldustele ei minda täielikult üle, ei saa välistada makseviivitusi põhjustavaid vahejuhtumeid. Need võivad mõjutada kõiki makseteenuse kasutajaid, eelkõige VKEsid ja tarbijaid.” |
| --- | --- |

„(6)

Alates 1. veebruarist 2014 peavad pangad ja teised makseteenuse pakkujad keelduma määrusest (EL) nr 260/2012 tulenevate juriidiliste kohustuste tõttu SEPA-le mittevastavate kreedit- ja otsekorralduste töötlemisest, kuigi tehniliselt saaksid nad neid makseid töödelda nagu praegu, kasutades SEPA kreedit- ja otsekorralduste kõrval edasi varasemaid olemasolevaid skeeme. Kui SEPA kreedit- ja otsekorraldustele ei minda täielikult üle, ei saa välistada makseviivitusi põhjustavaid vahejuhtumeid. Need võivad mõjutada kõiki makseteenuse kasutajaid, eelkõige VKEsid ja tarbijaid.”

Selgitus

Selgitus

Mõiste „juriidiline kohustus” on hägus ja osutada tuleb määrusele (EL) nr 260/2012.

Mõiste „juriidiline kohustus” on hägus ja osutada tuleb määrusele (EL) nr 260/2012.

Muudatus 2

Muudatus 2

Põhjendus 7

| „(7) | Äärmiselt tähtis on vältida tarbetuid maksehäireid, mis tulenevad asjaolust, et SEPA-le ei ole 1. veebruariks 2014 täielikult üle mindud. (...) Kehtestada tuleks üleminekuperiood, mil maksete töötlemisel on lubatud jätkata paralleelselt eri vormingute kasutamist. (...) Üleminekuperioodil ei peaks liikmesriigid karistama SEPA-le mittevastavaid makseid töötlevaid makseteenuse pakkujaid ja mitte üle läinud makseteenuse kasutajaid.” |
| --- | --- |

„(7)

Äärmiselt tähtis on vältida tarbetuid maksehäireid, mis tulenevad asjaolust, et SEPA-le ei ole 1. veebruariks 2014 täielikult üle mindud. (...) Kehtestada tuleks üleminekuperiood, mil maksete töötlemisel on lubatud jätkata paralleelselt eri vormingute kasutamist. (...) Üleminekuperioodil ei peaks liikmesriigid karistama SEPA-le mittevastavaid makseid töötlevaid makseteenuse pakkujaid ja mitte üle läinud makseteenuse kasutajaid.”

| „(7) | Äärmiselt tähtis on vältida tarbetuid maksehäireid, mis tulenevad asjaolust, et täielikult üleminek
  mindud SEPA-le ei ole 1. veebruariks 2014tõenäoline. (...) Kehtestada tuleks täiendav üleminekuperiood, mil maksete töötlemisel on lubatud jätkata paralleelselt eri vormingute kasutamist. (...) Peab olema selge, et täiendaval üleminekuperioodil ei peaks liikmesriigid karistama SEPA-le mittevastavaid makseid töötlevaid makseteenuse pakkujaid ja mitte üle läinud makseteenuse kasutajaid.” |
| --- | --- |

„(7)

Äärmiselt tähtis on vältida tarbetuid maksehäireid, mis tulenevad asjaolust, et täielikult üleminek
  mindud SEPA-le ei ole 1. veebruariks 2014tõenäoline. (...) Kehtestada tuleks täiendav üleminekuperiood, mil maksete töötlemisel on lubatud jätkata paralleelselt eri vormingute kasutamist. (...) Peab olema selge, et täiendaval üleminekuperioodil ei peaks liikmesriigid karistama SEPA-le mittevastavaid makseid töötlevaid makseteenuse pakkujaid ja mitte üle läinud makseteenuse kasutajaid.”

Selgitus

Selgitus

Fraas „asjaolu, et SEPA-le ei ole 1. veebruariks 2014 täielikult üle mindud” on vastuolus põhjendusega 5, mille kohaselt „on väga ebatõenäoline, et 1. veebruariks 2014 vastavad SEPA nõuetele kõik turuosalised”. Need kaks põhjendust tuleb ühtlustada. Lisaks tuleb kasutada mõistet „täiendav üleminekuperiood” ühetaoliselt. Lõpetuseks tuleb õiguskindluse jaoks selgelt sätestada, et täiendaval üleminekuperioodil ei kohaldata karistusi.

Fraas „asjaolu, et SEPA-le ei ole 1. veebruariks 2014 täielikult üle mindud” on vastuolus põhjendusega 5, mille kohaselt „on väga ebatõenäoline, et 1. veebruariks 2014 vastavad SEPA nõuetele kõik turuosalised”. Need kaks põhjendust tuleb ühtlustada. Lisaks tuleb kasutada mõistet „täiendav üleminekuperiood” ühetaoliselt. Lõpetuseks tuleb õiguskindluse jaoks selgelt sätestada, et täiendaval üleminekuperioodil ei kohaldata karistusi.

Muudatus 3

Muudatus 3

Artikli 1 lõige 1

„1.   Olenemata artikli 6 lõigetest 1 ja 2 võivad makseteenuse pakkujad jätkata kuni 1. augustini 2014 eurodes tehtavate maksete töötlemist vormingus, mis erineb SEPA kreeditkorralduste ja SEPA otsekorralduste tegemiseks nõutud vormingutest.”

„1.   Olenemata
  Erandina artikli 6 lõigetest 1 ja 2 võivad makseteenuse pakkujad jätkata kuni 1. augustini 2014 eurodes tehtavate maksete töötlemist olemasolevas vormingus, mis erineb SEPA kreeditkorralduste ja SEPA otsekorralduste tegemiseks käesolevas määruses nõutud vormingutest.”

Selgitus

Selgitus

Mõiste „erandina” on võetud määruse (EL) nr 260/2012 kehtivast sõnastusest ja see on õiguslikult täpne. Mõisted „SEPA kreeditkorraldused” ja „SEPA otsekorraldused” ei ole määruses (EL) nr 260/2012 määratletud. Õiguskindluse huvides peab erandi reguleerimisala olema selge.

Mõiste „erandina” on võetud määruse (EL) nr 260/2012 kehtivast sõnastusest ja see on õiguslikult täpne. Mõisted „SEPA kreeditkorraldused” ja „SEPA otsekorraldused” ei ole määruses (EL) nr 260/2012 määratletud. Õiguskindluse huvides peab erandi reguleerimisala olema selge.

Muudatus 4

Muudatus 4

Artikli 1 lõike 1 teine lõik

„Liikmesriigid kohaldavad artikli 6 lõigete 1 ja 2 rikkumiste suhtes kohaldatavaid karistusi käsitlevaid eeskirju, mis on kehtestatud kooskõlas artikliga 11, üksnes alates 2. augustist 2014.”

„Liikmesriigid kohaldavad artikli 6 lõigete 1 ja 2 rikkumiste suhtes kohaldatavaid karistusi käsitlevaid eeskirju, mis on kehtestatud kooskõlas artikliga 11, üksnes alates 2. augustist 2014ja ainult 2. augustil 2014 või pärast seda algatatud maksete suhtes.”

Selgitus

Selgitus

Õiguskindluse huvides tuleb selgitada, et välja jäävad karistused maksete töötlemise osas täiendaval üleminekuperioodil.

Õiguskindluse huvides tuleb selgitada, et välja jäävad karistused maksete töötlemise osas täiendaval üleminekuperioodil.

Muudatus 5

Muudatus 5

Artikli 1 lõike 1 kolmas lõik

„Erandina artikli 6 lõigetest 1 ja 2 võivad liikmesriigid kuni 1. veebruarini 2016 lubada makseteenuse pakkujatel pakkuda makseteenuse kasutajatele riigisiseste maksetehingute konverteerimise teenuseid, tänu millele on tarbijatest makseteenuse kasutajatel võimalik jätkuvalt kasutada lisa punkti 1 alapunktis a täpsustatud maksekonto tunnuse asemel BBANi, tingimusel et koostalitlusvõime tagatakse maksja ja makse saaja BBANi tehnilise ja turvalise konverteerimisega lisa punkti 1 alapunktis a täpsustatud maksekonto tunnuseks. (...)”

„Erandina artikli 6 lõigetest 1 ja 2 võivad liikmesriigid kuni 1. veebruarini 2016 lubada makseteenuse pakkujatel pakkuda makseteenuse kasutajatele riigisiseste maksetehingute konverteerimise teenuseid, tänu millele on tarbijatest makseteenuse kasutajatel võimalik jätkuvalt kasutada lisa punkti 1 alapunktis a täpsustatud maksekonto tunnuse asemel BBANi, tingimusel et koostalitlusvõime tagatakse maksja ja makse saaja BBANi tehnilise ja turvalise konverteerimisega lisa punkti 1 alapunktis a täpsustatud maksekonto tunnuseks. (...)”

tehingute

Selgitus

Selgitus

Ühtlustamine määruse (EL) nr 260/2012 terminoloogiaga.

Ühtlustamine määruse (EL) nr 260/2012 terminoloogiaga.

---

(1)  Rõhutatud kiri osutab EKP ettepanekule lisada uus tekst. Läbi kriipsutatud kiri osutab EKP väljajätmisettepanekule.

1

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 19.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/5

---

Euro vahetuskurss (1)

18. märts 2014

2014/C 80/02

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3902 |
| JPY | Jaapani jeen | 141,10 |
| DKK | Taani kroon | 7,4639 |
| GBP | Inglise nael | 0,83830 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,8226 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2162 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,3050 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,411 |
| HUF | Ungari forint | 311,52 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| PLN | Poola zlott | 4,2092 |
| RON | Rumeenia leu | 4,5050 |
| TRY | Türgi liir | 3,0885 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5255 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5355 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,7971 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6138 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7583 |
| KRW | Korea vonn | 1 487,97 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 14,9281 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,6083 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6580 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 718,74 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5550 |
| PHP | Filipiini peeso | 62,322 |
| RUB | Vene rubla | 50,5525 |
| THB | Tai baat | 44,671 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,2726 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,3367 |
| INR | India ruupia | 85,0052 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3902

JPY

Jaapani jeen

141,10

DKK

Taani kroon

7,4639

GBP

Inglise nael

0,83830

SEK

Rootsi kroon

8,8226

CHF

Šveitsi frank

1,2162

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,3050

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,411

HUF

Ungari forint

311,52

LTL

Leedu litt

3,4528

PLN

Poola zlott

4,2092

RON

Rumeenia leu

4,5050

TRY

Türgi liir

3,0885

AUD

Austraalia dollar

1,5255

CAD

Kanada dollar

1,5355

HKD

Hongkongi dollar

10,7971

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6138

SGD

Singapuri dollar

1,7583

KRW

Korea vonn

1 487,97

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

14,9281

CNY

Hiina jüaan

8,6083

HRK

Horvaatia kuna

7,6580

IDR

Indoneesia ruupia

15 718,74

MYR

Malaisia ringit

4,5550

PHP

Filipiini peeso

62,322

RUB

Vene rubla

50,5525

THB

Tai baat

44,671

BRL

Brasiilia reaal

3,2726

MXN

Mehhiko peeso

18,3367

INR

India ruupia

85,0052

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 19.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/6

---

Komisjoni avaldus

2014/C 80/03

Komisjon kinnitab, et ta kavatseb rakendada Euroopa ühendamise rahastut transpordisektoris kooskõlas komisjoni teatises (COM(2013) 940) (1) rahastamisprioriteetide kohta esitatud ligikaudsete summadega, ilma et see piiraks eelarve rakendamiseks vajalikku paindlikkust.

Ligikaudsed summad võib läbi vaadata pärast seda, kui on esitatud Euroopa ühendamise rahastu vahehindamisaruanne, mille komisjon peab vastavalt Euroopa ühendamise rahastu määruse (2) artikli 27 lõikele 1 koostama hiljemalt 31. detsembriks 2017.

---

(1)  Komisjoni teatis „Transpordi põhivõrgu ülesehitamine: põhivõrgukoridorid ja Euroopa ühendamise rahastu”, COM(2013) 940.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EL) nr 67/2010 (ELT L 348, 20.12.2013).

---

| 19.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/7

---

Komisjoni teatis 28 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. aprillist 2014

(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1))

2014/C 80/04

Baasmäärad on arvutatud kooskõlas komisjoni teatisega viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (ELT C 14, 19.1.2008, lk 6). Sõltuvalt viitemäära kasutusest tuleb käesolevas teatises määratletud marginaalid liita baasmäärale. Diskontomäära puhul tähendab see seda, et baasmäärale tuleb lisada 100 baaspunkti suurune marginaal. Komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 271/2008, millega muudetakse rakendusmäärust (EÜ) nr 794/2004, nähakse ette, et kui eriotsuses ei ole sätestatud teisiti, arvutatakse ka tagasinõudmise määr baasmäärale 100 baaspunkti suuruse marginaali lisamise teel.

Muudetud määrad on märgitud rasvaselt.

Eelmine loetelu avaldati ELT C 53, 25.2.2014, lk 26.

| Alates | Kuni | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.4.2014 | ... | 0,53 | 0,53 | 2,96 | 0,53 | 0,58 | 0,53 | 0,78 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 1,83 | 2,92 | 0,53 | 0,53 | 0,69 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 2,75 | 0,53 | 3,72 | 1,06 | 0,53 | 0,53 | 0,88 |
| 1.3.2014 | 31.3.2014 | 0,53 | 0,53 | 2,96 | 0,53 | 0,71 | 0,53 | 0,78 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 1,83 | 3,45 | 0,53 | 0,53 | 0,69 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 2,75 | 0,53 | 3,72 | 1,29 | 0,53 | 0,53 | 0,88 |
| 1.1.2014 | 28.2.2014 | 0,53 | 0,53 | 2,96 | 0,53 | 0,71 | 0,53 | 0,78 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 2,35 | 3,45 | 0,53 | 0,53 | 0,69 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 2,75 | 0,53 | 3,72 | 1,29 | 0,53 | 0,53 | 0,88 |

Alates

Kuni

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.4.2014

...

0,53

0,53

2,96

0,53

0,58

0,53

0,78

0,53

0,53

0,53

0,53

0,53

1,83

2,92

0,53

0,53

0,69

0,53

0,53

0,53

0,53

2,75

0,53

3,72

1,06

0,53

0,53

0,88

1.3.2014

31.3.2014

0,53

0,53

2,96

0,53

0,71

0,53

0,78

0,53

0,53

0,53

0,53

0,53

1,83

3,45

0,53

0,53

0,69

0,53

0,53

0,53

0,53

2,75

0,53

3,72

1,29

0,53

0,53

0,88

1.1.2014

28.2.2014

0,53

0,53

2,96

0,53

0,71

0,53

0,78

0,53

0,53

0,53

0,53

0,53

2,35

3,45

0,53

0,53

0,69

0,53

0,53

0,53

0,53

2,75

0,53

3,72

1,29

0,53

0,53

0,88

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 19.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/8

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2014/C 80/05

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„CEBULARZ LUBELSKI”

EÜ nr: PL-PGI-0005-01092-07.02.2013

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus

„Cebularz lubelski”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Poola

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 2.4. | Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted ja muud pagaritooted |
| --- | --- |

Klass 2.4.

Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted ja muud pagaritooted

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Nimetusega „Cebularz lubelski” tähistatakse kvaliteetsest nisujahutainast ümmargust lameleiba, mille läbimõõt on 5–25 cm ja paksus umbes 1,5 cm. Toote „Cebularz lubelski” valmistamiseks kasutatud tainas sisaldab võrreldes tavapärase nisujahutainaga poole rohkem suhkrut ja margariini või võid. Toote pealispinnal on kattekiht, mis koosneb kuubikuteks lõigatud sibula, mooniseemnete, soola ja taimeõli segust. Kuldkollast värvi kate on küpsesibula tüüpilise lõhn ja maitsega. Toote serva ääristab 0,5–1,5 cm paksune tainariba. Krõbeda koorikuga riba värvus vaheldub kuldsest helepruunini. Küpsetise sisu on heledat värvi, pehme ja kergelt niiske. Kattekiht on värskelt küpsesibula tüüpilise lõhnaga. Kliipõhiselt küpsetatud toote „Cebularz lubelski” alumisel küljel on näha nisukliisid.

Toodet „Cebularz lubelski” tuleb tarbida küpsetamisest 48 tunni jooksul.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Taigen

| — | toiduks ettenähtud nisujahu (milles ei ole orgaanilisi ja anorgaanilisi saasteaineid, mille langemisarv on vähemalt 220 ja gluteenisisaldus vähemalt 25 %) – 100 kg |
| --- | --- |

—

toiduks ettenähtud nisujahu (milles ei ole orgaanilisi ja anorgaanilisi saasteaineid, mille langemisarv on vähemalt 220 ja gluteenisisaldus vähemalt 25 %) – 100 kg

| — | suhkur – 2 kg |
| --- | --- |

—

suhkur – 2 kg

| — | margariin või või – 3 kg |
| --- | --- |

—

margariin või või – 3 kg

| — | pärm – 4 kg |
| --- | --- |

—

pärm – 4 kg

| — | vesi – 50 l |
| --- | --- |

—

vesi – 50 l

| — | sool – 1 kg |
| --- | --- |

—

sool – 1 kg

Kate

| — | sibul – 30 kg |
| --- | --- |

—

sibul – 30 kg

| — | taimeõli – 1 l (rapsiseemneõli, päevalilleõli või mõlema õli segu) |
| --- | --- |

—

taimeõli – 1 l (rapsiseemneõli, päevalilleõli või mõlema õli segu)

| — | suure ebamaguna seemned – 3 kg |
| --- | --- |

—

suure ebamaguna seemned – 3 kg

| — | sool – 1,5 kg |
| --- | --- |

—

sool – 1,5 kg

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise kõik järgmised etapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

| — | katte valmistamine; |
| --- | --- |

—

katte valmistamine;

| — | taina valmistamine; |
| --- | --- |

—

taina valmistamine;

| — | taina jagamine; |
| --- | --- |

—

taina jagamine;

| — | tükkide vormimine; |
| --- | --- |

—

tükkide vormimine;

| — | küpsetamine. |
| --- | --- |

—

küpsetamine.

3.5.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Toodet „Cebularz lubelski” tohib müüa pakendamata.

Üksnes jahutatud toodet „Cebularz lubelski” tohib panna eraldi pakendisse. Jahutamata toote pakendamine tingib pakendis niiskuse suurenemise ja toote krõbeduse kiire vähenemise.

3.6.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Kui toode pakendatakse, siis peab toote „Cebularz lubelski” etiketil olema kaitstud geograafilise tähise sümbol.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Halduspiiridega piiratud Lublini vojevoodkond.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Lublini piirkonna küpsetamistraditsioonid ulatuvad keskaega. Esimesed viited tootele „Cebularz lubelski” – ja selle ainulaadse lameleiva põlvest põlve edasiantud retsept – on teada 19. sajandist. Toodet „Cebularz lubelski” küpsetasid Lublini vanalinnas elanud juudid. Kuna retsept oli lihtne ja koostisosad odavad, sai toode aja jooksul tuntuks kogu Lublini piirkonnas. Mitme sajandi jooksul oli piirkonna iseloomulik tunnus eri küpsetustraditsioonide ühendamine ja retseptide vastastikune kasutamine või eri kultuuridest pärit pagarite poolt teatavate koostisosade kasutamise viis. Selle tulemusena pandi alus tarbijate hulgas populaarsust kogunud ja lahutamatult Lublini piirkonnaga seotud toote „Cebularz lubelski” küpsetamistraditsioonile.

Lublini elanike mälestustest on teada, et sõdadevahelisel ajal (1919–1939) oli see küpsetis levinud toode, mida valmistati paljudes juudi pagariärides. Seda pagaritoodet oli võimalik osta ka lausa tänaval – korvidest, mida kauplejad õlal kandsid. Lublini vanimad elanikud meenutavad, et need ennesõjaaegsed küpsetised oli laialt levinud kaup, mille meeldiv lõhn, hea maitse ja madal hind olid nii ahvatlevad, et reklaami ei olnud vajagi.

Tänapäeval saab toote „Cebularz lubelski” kohta kõige täpsemat teavet küpsetisi müünud kaupmeestelt, sealhulgas sellise pagariäri omanikult, kes Teise maailmasõja järel esimesena taasavas oma poe. Seda ettevõtet juhib praegu pagaripere kolmas põlvkond. Praegune omanik meenutab, et pärast laostavat sõja-aega uuesti avatud poes oli kaubavalik kesine, aga sõjajärgsel jõuluajal oli „Cebularz lubelski” üks vähestest kättesaadavatest toodetest.

Lublini piirkonda iseloomustab jõudsalt väljakujunenud pagarisektor. Paljusid töökodasid juhivad sama pagaripere järjestikused põlvkonnad. Nii antakse põlvest põlve teadmisi ja kogemusi edasi. Lisaks sellele hõlmab Lublini piirkonna pagarikutse alusõpe ka toote „Cebularz lubelski” küpsetamisoskust. Nii on see aga üksnes Lublini piirkonnas.

Tootest „Cebularz lubelski” sai piirkonna elanike oluline toit seepärast, et inimesed olid harjunud sööma peamiselt lihtsaid toite, mis oli valmistatud kättesaadavast põlluviljast – teraviljast, sibulatest, õlikultuuridest (raps ja lina) ja suure ebamaguna seemnetest.

5.2.   Toote eripära

Määratletud geograafilises piirkonnas valmistatud toodet „Cebularz lubelski” eristavad muudest pagaritoodetest eelkõige järgmised omadused:

| — | kvaliteetsest nisujahust tainas; |
| --- | --- |

—

kvaliteetsest nisujahust tainas;

| — | toote käsitsi vormimine; |
| --- | --- |

—

toote käsitsi vormimine;

| — | ümmargune kuju; |
| --- | --- |

—

ümmargune kuju;

| — | toote serva ääristav krõbeda koorikuga pruun tainariba; |
| --- | --- |

—

toote serva ääristav krõbeda koorikuga pruun tainariba;

| — | termiliselt töötlemata sibulatest kate, mis sisaldab suure ebamaguna seemneid ning |
| --- | --- |

—

termiliselt töötlemata sibulatest kate, mis sisaldab suure ebamaguna seemneid ning

| — | heledat värvi, pehme ja kergelt niiske sisu. |
| --- | --- |

—

heledat värvi, pehme ja kergelt niiske sisu.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Seos toote „Cebularz lubelski” ja määratletud geograafilise piirkonna vahel põhineb punktis 5.2. kirjeldatud eripäral ja toote mainel.

Nimetuses „Cebularz lubelski” kajastub tootes sibulatest valmistatud katte kasutamine. Enne Teist maailmasõda küpsetasid seda lameleiba Lublinis, Kazimierz Dolnys and Zamośćes elanud juudid. Pärast sõda sai toote retsept kiiresti tuntuks kogu Lublini piirkonnas. Ainulaadsete omadustega „Cebularz lubelski” kujunes tänu piirkonna eripärale. Selle toote iseloomulikud tunnused tingis muude asjaolude hulgas ka küpsetamistavade vastastikune laenamine.

Toote „Cebularz lubelski” iseloomulikud tunnused tulenevad selle väga tihedast seosest tootmispiirkonnaga. See seos nähtub eelkõige kohalike pagarite oskustes. Pagarite oskused väljenduvad näiteks viisis, kuidas nad toodet „Cebularz lubelski” valmistavad – mahedamaitseliste sibulate valimine, termiliselt töötlemata sibulatest katte ainulaadne valmistusoskus ning küpsetise valmimiseks vajalik õige pikkusega aeg ja tingimused. „Cebularz lubelski” küpsetamisel on väga olulised nii kvaliteetsest nisujahust ja õiges suhtes koostisosadest taina valmistamise oskus, toote käsitsi vormimine ning katte ühtlane jaotamine selliselt, et moodustub toote serva ääristav krõbeda koorikuga pruun tainariba. Tuleks ka rõhutada, et toote „Cebularz lubelski” valmistamise meetod ei ole kunagi levinud väljapoole Lublini piirkonda.

Tarbijate hulgas kõrgelt hinnatud toodet „Cebularz lubelski” võib leida kõikidel pagarite kogunemistel, võistlustel, festivalidel ja messidel Poolas ja väljaspool seda riiki – näiteks Lublini ja Radawiec Duży lõikuspidudel, Lublini vabaõhumuuseumi leivafestivalil Święto Chleba, Euroopa piirkondlike toodete laadal Zakopanes, rahvusvahelisel leivamessil Jaworis, messil Polagra Food Poznańis, mahetoodete messi Natura Food raames mahetoidu päevadel Natural Food Days ning rahvusvahelisel toidumessil Food & Taste Oderi äärses Frankfurdis. Toodet „Cebularz lubelski” müüakse ja degusteeritakse kõigil nimetatud ja muudel sarnastel üritustel. Tänu sellele on nimetatud tootest saanud Lublini piirkonna üks esinduslikemaid sümboleid. Toode „Cebularz lubelski” on alati esindatud võistlustel Lublini piirkonna parima kulinaarse toote leidmiseks. Üks tähtsamaid võistlusi on Poola piirkondlike ja kohalike toodete koja korraldatud mõõduvõtmine Nasze Kulinarne Dziedzictwo – Smaki Regionów. Poola pagarimeistrite assotsiatsiooni Lublini piirkondliku haru ja Lublini toiduainete oskustööliste gildi poolt igal aastal Lublini linna vabaõhumuuseumis korraldatud põhivõistluse eesmärk on muu hulgas ka toote „Cebularz lubelski” parima küpsetaja kindlakstegemine.

Toodet „Cebularz lubelski” pakutakse Lublini piirkonnas korraldatud paljudel kokkutulekutel ja üritustel nagu perepiknikud (nt piknik Rodzinny Czerniejówi lähistel) ning Lublini oskustööliste ja ettevõtjate koja korraldatud Lublini esimene Zbigniewi-nimeliste meeste nimepäev ja pagarisektoris töötavate naise kokkutulek.

Toode „Cebularz lubelski” on lisatud Lublini piirkonna kulinaarsele kaardile – see on kohaliku ajalehe Dziennik Wschodni ja Lublini piirkonna ametiasutuste algatus piirkonna mitmekultuurilise kokakunsti tutvustamiseks.

Toote „Cebularz lubelski” maine ja tohutu tähtsus kohaliku kogukonna jaoks ilmneb ka asjaolust, et sellele on pühendatud paljud tele- ja raadiosaated, ajaleheartiklid ja trükised, nt järgmised:

| — | „Cebularz jest lubelski”, Przegląd Piekarski i Cukierniczy, september 2007; |
| --- | --- |

—

„Cebularz jest lubelski”, Przegląd Piekarski i Cukierniczy, september 2007;

| — | „Lubelski cebularz – historia regionalna”, Biuletyn Izby Rzemiosła i Przedsiębiorczości w Lublinie, mai/juuni 2010; |
| --- | --- |

—

„Lubelski cebularz – historia regionalna”, Biuletyn Izby Rzemiosła i Przedsiębiorczości w Lublinie, mai/juuni 2010;

| — | „Jak cebularz, to tylko lubelski”, Kurier Lubelski, 20. august 2010 ja 10. september 2010; |
| --- | --- |

—

„Jak cebularz, to tylko lubelski”, Kurier Lubelski, 20. august 2010 ja 10. september 2010;

| — | „Cebularz super star”, Dziennik Wschodni, 26. märts 2011. |
| --- | --- |

—

„Cebularz super star”, Dziennik Wschodni, 26. märts 2011.

Paljud selle teemaga seotud artiklid on avaldatud ka internetis.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

http://www.minrol.gov.pl/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne/OGLOSZENIE-MINISTRA-ROLNICTWA-I-ROZWOJU-WSI-z-dnia-7-wrzesnia-2012-roku

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Vt joonealust märkust 2.

---