# Den Europæiske Unions L 175/2019

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 175 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 62. årgang28. juni 2019 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 175

Dansk udgave

Retsforskrifter

62. årgang28. juni 2019

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2019/1096 af 25. juni 2019 om undertegnelse på Unionens vegne af investeringsbeskyttelsesaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Den Socialistiske Republik Vietnam på den anden side | 1 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets forordning (EU) 2019/1097 af 26. juni 2019 om ændring af forordning (EU) 2019/124, for så vidt angår visse fiskerimuligheder | 3 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1098 af 26. juni 2019 om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95 for så vidt angår fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin | 11 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1099 af 27. juni 2019 om ændring af Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Folkerepublikken Kina | 14 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1100 af 27. juni 2019 om ikke at forny godkendelsen af aktivstoffet desmedipham, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (
  1
  ) | 17 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1101 af 27. juni 2019 om fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet tolclofos-methyl, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (
  1
  ) | 20 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2019/1102 af 27. juni 2019 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 om gødninger med henblik på tilpasning af bilag I og IV (
  1
  ) | 25 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1103 af 27. juni 2019 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1210/2003 om visse specifikke restriktioner i de økonomiske og finansielle forbindelser med Irak | 31 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2019/1104 af 25. juni 2019 om ændring af afgørelse (EU) 2015/116 om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020 | 33 |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2019/1105 af 25. juni 2019 om beskikkelse af en suppleant til Regionsudvalget efter indstilling fra Den Italienske Republik | 35 |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2019/1106 af 25. juni 2019 om beskikkelse af et medlem af Regionsudvalget efter indstilling fra Den Italienske Republik | 36 |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2019/1107 af 25. juni 2019 om beskikkelse af en suppleant til Regionsudvalget efter indstilling fra Kongeriget Spanien | 37 |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2019/1108 af 27. juni 2019 om ændring af afgørelse 2014/512/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine | 38 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1109 af 27. juni 2019 om afslutning af proceduren vedrørende importen af svejsede rør og hule profiler med kvadratisk eller rektangulært tværsnit, af jern (bortset fra støbejern) eller stål (bortset fra rustfrit stål), med oprindelse i Republikken Nordmakedonien, Rusland og Tyrkiet | 39 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1110 af 27. juni 2019 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater
  (meddelt under nummer C(2019) 4976)

   (
  1
  ) | 52 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

*

Rådets afgørelse (EU) 2019/1096 af 25. juni 2019 om undertegnelse på Unionens vegne af investeringsbeskyttelsesaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Den Socialistiske Republik Vietnam på den anden side

1

FORORDNINGER

*

Rådets forordning (EU) 2019/1097 af 26. juni 2019 om ændring af forordning (EU) 2019/124, for så vidt angår visse fiskerimuligheder

3

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1098 af 26. juni 2019 om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95 for så vidt angår fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin

11

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1099 af 27. juni 2019 om ændring af Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Folkerepublikken Kina

14

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1100 af 27. juni 2019 om ikke at forny godkendelsen af aktivstoffet desmedipham, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (
  1
  )

1

17

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1101 af 27. juni 2019 om fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet tolclofos-methyl, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (
  1
  )

1

20

*

Kommissionens forordning (EU) 2019/1102 af 27. juni 2019 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 om gødninger med henblik på tilpasning af bilag I og IV (
  1
  )

1

25

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1103 af 27. juni 2019 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1210/2003 om visse specifikke restriktioner i de økonomiske og finansielle forbindelser med Irak

31

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse (EU) 2019/1104 af 25. juni 2019 om ændring af afgørelse (EU) 2015/116 om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020

33

*

Rådets afgørelse (EU) 2019/1105 af 25. juni 2019 om beskikkelse af en suppleant til Regionsudvalget efter indstilling fra Den Italienske Republik

35

*

Rådets afgørelse (EU) 2019/1106 af 25. juni 2019 om beskikkelse af et medlem af Regionsudvalget efter indstilling fra Den Italienske Republik

36

*

Rådets afgørelse (EU) 2019/1107 af 25. juni 2019 om beskikkelse af en suppleant til Regionsudvalget efter indstilling fra Kongeriget Spanien

37

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2019/1108 af 27. juni 2019 om ændring af afgørelse 2014/512/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine

38

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1109 af 27. juni 2019 om afslutning af proceduren vedrørende importen af svejsede rør og hule profiler med kvadratisk eller rektangulært tværsnit, af jern (bortset fra støbejern) eller stål (bortset fra rustfrit stål), med oprindelse i Republikken Nordmakedonien, Rusland og Tyrkiet

39

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1110 af 27. juni 2019 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater
  (meddelt under nummer C(2019) 4976)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2019) 4976)

1

52

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 810/2009 af 13. juli 2009 om en fællesskabskodeks for visa (visumkodeks) ( EUT L 243 af 15.9.2009 ) | 83 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 810/2009 af 13. juli 2009 om en fællesskabskodeks for visa (visumkodeks) ( EUT L 243 af 15.9.2009 )

( EUT L 243 af 15.9.2009 )

83

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 28.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 175/1

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2019/1096

af 25. juni 2019

om undertegnelse på Unionens vegne af investeringsbeskyttelsesaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Den Socialistiske Republik Vietnam på den anden side

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 207, stk. 4, første afsnit, sammenholdt med artikel 218, stk. 5,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 23. april 2007 gav Rådet Kommissionen bemyndigelse til at føre forhandlinger om en frihandelsaftale med medlemsstaterne i Sammenslutningen af Sydøstasiatiske Nationer (ASEAN). Denne bemyndigelse gav mulighed for at føre bilaterale forhandlinger. |
| --- | --- |

(1)

Den 23. april 2007 gav Rådet Kommissionen bemyndigelse til at føre forhandlinger om en frihandelsaftale med medlemsstaterne i Sammenslutningen af Sydøstasiatiske Nationer (ASEAN). Denne bemyndigelse gav mulighed for at føre bilaterale forhandlinger.

| (2) | Den 22. december 2009 gav Rådet Kommissionen bemyndigelse til at føre forhandlinger om bilaterale frihandelsaftaler med individuelle ASEAN-medlemsstater. I juni 2012 indledte Kommissionen bilaterale forhandlinger om en frihandelsaftale med Vietnam, som skulle føres i overensstemmelse med eksisterende forhandlingsdirektiver. |
| --- | --- |

(2)

Den 22. december 2009 gav Rådet Kommissionen bemyndigelse til at føre forhandlinger om bilaterale frihandelsaftaler med individuelle ASEAN-medlemsstater. I juni 2012 indledte Kommissionen bilaterale forhandlinger om en frihandelsaftale med Vietnam, som skulle føres i overensstemmelse med eksisterende forhandlingsdirektiver.

| (3) | Den 15. oktober 2013 gav Rådet Kommissionen bemyndigelse til at udvide de igangværende bilaterale forhandlinger med ASEAN-landene til også at omfatte investeringsbeskyttelse. |
| --- | --- |

(3)

Den 15. oktober 2013 gav Rådet Kommissionen bemyndigelse til at udvide de igangværende bilaterale forhandlinger med ASEAN-landene til også at omfatte investeringsbeskyttelse.

| (4) | Forhandlingerne om en investeringsbeskyttelsesaftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Den Socialistiske Republik Vietnam på den anden side (»aftalen«) er nu afsluttet. |
| --- | --- |

(4)

Forhandlingerne om en investeringsbeskyttelsesaftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Den Socialistiske Republik Vietnam på den anden side (»aftalen«) er nu afsluttet.

| (5) | Aftalen bør undertegnes på Unionens vegne med forbehold af dens indgåelse på et senere tidspunkt — |
| --- | --- |

(5)

Aftalen bør undertegnes på Unionens vegne med forbehold af dens indgåelse på et senere tidspunkt —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Der gives herved bemyndigelse til undertegnelse på Unionens vegne af investeringsbeskyttelsesaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Den Socialistiske Republik Vietnam på den anden side (»aftalen«) med forbehold af indgåelse af aftalen (1).

Artikel 2

Formanden for Rådet bemyndiges herved til at udpege den eller de personer, der er beføjet til at undertegne aftalen på Unionens vegne.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 25. juni 2019.

På Rådets vegne

A. ANTON

Formand

---

(1)  Teksten til aftalen offentliggøres sammen med afgørelsen om indgåelse heraf.

1

---

FORORDNINGER

| 28.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 175/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 175/3

---

RÅDETS FORORDNING (EU) 2019/1097

af 26. juni 2019

om ændring af forordning (EU) 2019/124, for så vidt angår visse fiskerimuligheder

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Rådets forordning (EU) 2019/124 (1) er der for 2019 fastsat fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande. |
| --- | --- |

(1)

I Rådets forordning (EU) 2019/124 (1) er der for 2019 fastsat fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande.

| (2) | Ved den flerårige plan for de vestlige farvande (2), som trådte i kraft den 26. marts 2019, ophævedes genopretningsplanen for sydlig kulmule og jomfruhummer (3). Indsatsbegrænsningerne i bilag IIA til Rådets forordning (EU) 2019/124 blev fastsat i overensstemmelse med genopretningsplanen. Da de berørte bestande vil blive forvaltet i overensstemmelse med den flerårige plan for de vestlige farvande, ved at der fastsættes fangstbegrænsninger med henblik på at nå målet for fiskeridødeligheden inden for intervallerne for det maksimale bæredygtige fangst (FMSY), er det ikke længere nødvendigt fortsat at fastsætte fiskeriindsatsbegrænsninger for de flåder, som fisker efter bestandene. Bilag IIA til Rådets forordning (EU) 2019/124 bør derfor udgå. |
| --- | --- |

(2)

Ved den flerårige plan for de vestlige farvande (2), som trådte i kraft den 26. marts 2019, ophævedes genopretningsplanen for sydlig kulmule og jomfruhummer (3). Indsatsbegrænsningerne i bilag IIA til Rådets forordning (EU) 2019/124 blev fastsat i overensstemmelse med genopretningsplanen. Da de berørte bestande vil blive forvaltet i overensstemmelse med den flerårige plan for de vestlige farvande, ved at der fastsættes fangstbegrænsninger med henblik på at nå målet for fiskeridødeligheden inden for intervallerne for det maksimale bæredygtige fangst (FMSY), er det ikke længere nødvendigt fortsat at fastsætte fiskeriindsatsbegrænsninger for de flåder, som fisker efter bestandene. Bilag IIA til Rådets forordning (EU) 2019/124 bør derfor udgå.

| (3) | Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) har udsendt videnskabelig rådgivning om nulfangst af hvilling (Merlangius merlangus) i ICES-afsnit 7a (Det Irske Hav). Den samlede tilladte bifangstmængde (TAC'en) for bestanden for 2019 er fastsat med henblik på at finde den rette balance mellem et fortsat fiskeri i betragtning af de potentielt alvorlige socioøkonomiske konsekvenser af en afbrydelse og behovet for at opnå en god biologisk tilstand for de pågældende bestande og under hensyntagen til de vanskeligheder, der er forbundet med at befiske alle bestande i et blandet fiskeri på FMSY-niveau på samme tid. Den opdaterede videnskabelige analyse fra ICES om status for hvilling i ICES-afsnit 7a og uundgåelige bifangster heraf i andre fiskerier resulterede i et status quo-scenario, hvorved der skønnes fangster svarende til 1 385 ton. Ifølge denne videnskabelige analyse bør TAC'en ændres til en mængde, som minimerer risikoen for et tidligt fiskestop, samtidig med at gydebiomassen fortsat har mulighed for at blive genoprettet. TAC'en bør desuden fastsættes på et niveau, der ikke øger fiskeridødeligheden for denne bestand, og som giver incitament til at forbedre selektiviteten og undgåelsen af uønskede fangster. |
| --- | --- |

(3)

Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) har udsendt videnskabelig rådgivning om nulfangst af hvilling (Merlangius merlangus) i ICES-afsnit 7a (Det Irske Hav). Den samlede tilladte bifangstmængde (TAC'en) for bestanden for 2019 er fastsat med henblik på at finde den rette balance mellem et fortsat fiskeri i betragtning af de potentielt alvorlige socioøkonomiske konsekvenser af en afbrydelse og behovet for at opnå en god biologisk tilstand for de pågældende bestande og under hensyntagen til de vanskeligheder, der er forbundet med at befiske alle bestande i et blandet fiskeri på FMSY-niveau på samme tid. Den opdaterede videnskabelige analyse fra ICES om status for hvilling i ICES-afsnit 7a og uundgåelige bifangster heraf i andre fiskerier resulterede i et status quo-scenario, hvorved der skønnes fangster svarende til 1 385 ton. Ifølge denne videnskabelige analyse bør TAC'en ændres til en mængde, som minimerer risikoen for et tidligt fiskestop, samtidig med at gydebiomassen fortsat har mulighed for at blive genoprettet. TAC'en bør desuden fastsættes på et niveau, der ikke øger fiskeridødeligheden for denne bestand, og som giver incitament til at forbedre selektiviteten og undgåelsen af uønskede fangster.

| (4) | I december 2018 enedes de berørte medlemsstater om inden for rammerne af gruppen af medlemsstater med kyst ud til de nordvestlige farvande og i tæt samarbejde med Det Rådgivende Råd for De Nordvestlige Farvande at udarbejde en plan til reduktion af bifangster. Planen skal sikre, at bifangsterne af de fem pågældende bestande, herunder hvilling i Det Irske Hav, for hvilke ICES har udsendt rådgivning om nulfangst i 2019, reduceres ved hjælp af selektivitets- eller undgåelsesforanstaltninger. Kommissionen har indikeret, at den agter at fremlægge planen for Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) på dennes plenarmøde i juli 2019 for at få en vurdering af dens effektivitet. Hvis STECF's vurdering viser, at planen til reduktion af bifangster ikke har den ønskede virkning, når det drejer sig om at reducere fiskeridødeligheden ved bifangster, har Kommissionen indikeret, at den vil overveje alternative foranstaltninger til at reducere fiskeridødeligheden for de berørte bestande. |
| --- | --- |

(4)

I december 2018 enedes de berørte medlemsstater om inden for rammerne af gruppen af medlemsstater med kyst ud til de nordvestlige farvande og i tæt samarbejde med Det Rådgivende Råd for De Nordvestlige Farvande at udarbejde en plan til reduktion af bifangster. Planen skal sikre, at bifangsterne af de fem pågældende bestande, herunder hvilling i Det Irske Hav, for hvilke ICES har udsendt rådgivning om nulfangst i 2019, reduceres ved hjælp af selektivitets- eller undgåelsesforanstaltninger. Kommissionen har indikeret, at den agter at fremlægge planen for Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) på dennes plenarmøde i juli 2019 for at få en vurdering af dens effektivitet. Hvis STECF's vurdering viser, at planen til reduktion af bifangster ikke har den ønskede virkning, når det drejer sig om at reducere fiskeridødeligheden ved bifangster, har Kommissionen indikeret, at den vil overveje alternative foranstaltninger til at reducere fiskeridødeligheden for de berørte bestande.

| (5) | Ifølge ICES' rådgivning af 28. marts 2019 bør der højst fanges 0,7 ton jomfruhummer (Nephrops norvegicus) i funktionel enhed 31 i ICES-afsnit 8c i perioden fra den 1. januar 2019 til den 31. december 2019. Fiskerimulighederne for jomfruhummer i funktionel enhed 31 i ICES-afsnit 8c bør fastsættes i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Ifølge ICES' rådgivning af 28. marts 2019 bør der højst fanges 0,7 ton jomfruhummer (Nephrops norvegicus) i funktionel enhed 31 i ICES-afsnit 8c i perioden fra den 1. januar 2019 til den 31. december 2019. Fiskerimulighederne for jomfruhummer i funktionel enhed 31 i ICES-afsnit 8c bør fastsættes i overensstemmelse hermed.

| (6) | Den 28. marts 2019 fremlagde ICES rådgivning vedrørende fangster af dybvandsreje (Pandalus borealis) i ICES-afsnit 3a og 4a øst (Skagerrak og Kattegat samt den nordlige del af Nordsøen i Norske Rende). På grundlag af denne rådgivning og efter samråd med Norge bør Unionens kvote for dybvandsreje i ICES-afsnit 3a fastsættes til 2 304 ton, hvilket er i overensstemmelse med FMSY. |
| --- | --- |

(6)

Den 28. marts 2019 fremlagde ICES rådgivning vedrørende fangster af dybvandsreje (Pandalus borealis) i ICES-afsnit 3a og 4a øst (Skagerrak og Kattegat samt den nordlige del af Nordsøen i Norske Rende). På grundlag af denne rådgivning og efter samråd med Norge bør Unionens kvote for dybvandsreje i ICES-afsnit 3a fastsættes til 2 304 ton, hvilket er i overensstemmelse med FMSY.

| (7) | Den 22. februar 2019 udsendte ICES opdateret rådgivning vedrørende fangsterne af sej (Pollachius virens) i Nordsøen. På baggrund af denne rådgivning og efter samrådet med Norge bør TAC'en for sej ændres tilsvarende, i overensstemmelse med FMSY. |
| --- | --- |

(7)

Den 22. februar 2019 udsendte ICES opdateret rådgivning vedrørende fangsterne af sej (Pollachius virens) i Nordsøen. På baggrund af denne rådgivning og efter samrådet med Norge bør TAC'en for sej ændres tilsvarende, i overensstemmelse med FMSY.

| (8) | Ifølge ICES' rådgivning fremlagt den 12. april 2019 bør der højst fanges 138 726 ton brisling (Sprattus sprattus) i afsnit 3a (Skagerrak og Kattegat) og underområde 4 (Nordsøen) i perioden fra den 1. juli 2019 til den 30. juni 2020. TAC'en for brisling i 3a blev fastsat til 26 624 ton. Fiskerimulighederne for brisling i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og underområde 4 bør fastsættes under hensyntagen til den TAC, der allerede er fastsat for ICES-afsnit 3a og i overensstemmelse med FMSY. For at sikre fuld udnyttelse af fiskerimulighederne bør der indføres en vis fleksibilitet blandt områderne for brisling fra ICES-afsnit 3a til ICES-underområde 2a og 4. |
| --- | --- |

(8)

Ifølge ICES' rådgivning fremlagt den 12. april 2019 bør der højst fanges 138 726 ton brisling (Sprattus sprattus) i afsnit 3a (Skagerrak og Kattegat) og underområde 4 (Nordsøen) i perioden fra den 1. juli 2019 til den 30. juni 2020. TAC'en for brisling i 3a blev fastsat til 26 624 ton. Fiskerimulighederne for brisling i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og underområde 4 bør fastsættes under hensyntagen til den TAC, der allerede er fastsat for ICES-afsnit 3a og i overensstemmelse med FMSY. For at sikre fuld udnyttelse af fiskerimulighederne bør der indføres en vis fleksibilitet blandt områderne for brisling fra ICES-afsnit 3a til ICES-underområde 2a og 4.

| (9) | TAC'en for ansjos (Engraulis encrasicolus) i ICES-underområde 9 og 10 og EU-farvande i Komitéen for Fiskeriet i det Østlige Centrale Atlanterhav (CECAF) 34.1.1 er sat til nul for perioden fra den 1. juli 2019 til den 30. juni 2020 i afventning af den videnskabelige rådgivning for den pågældende periode. ICES vil først udsende rådgivning om denne bestand i slutningen af juni 2019, selvom fiskeriet fortsætter i sommerperioden. For at sikre at fiskeriaktiviteterne kan fortsætte, indtil der er fastsat en TAC på grundlag af den seneste videnskabelige rådgivning, bør der fastsættes en foreløbig TAC på 4 902 ton baseret på fangsterne i tredje kvartal 2018. TAC'en vil blive ændret i fremtiden i overensstemmelse med den videnskabelige rådgivning fra ICES. |
| --- | --- |

(9)

TAC'en for ansjos (Engraulis encrasicolus) i ICES-underområde 9 og 10 og EU-farvande i Komitéen for Fiskeriet i det Østlige Centrale Atlanterhav (CECAF) 34.1.1 er sat til nul for perioden fra den 1. juli 2019 til den 30. juni 2020 i afventning af den videnskabelige rådgivning for den pågældende periode. ICES vil først udsende rådgivning om denne bestand i slutningen af juni 2019, selvom fiskeriet fortsætter i sommerperioden. For at sikre at fiskeriaktiviteterne kan fortsætte, indtil der er fastsat en TAC på grundlag af den seneste videnskabelige rådgivning, bør der fastsættes en foreløbig TAC på 4 902 ton baseret på fangsterne i tredje kvartal 2018. TAC'en vil blive ændret i fremtiden i overensstemmelse med den videnskabelige rådgivning fra ICES.

| (10) | Den 13. marts 2019 vedtog Kommissionen på grundlag af en fælles henstilling fra gruppen af medlemsstater i og omkring Nordsøen, en delegeret forordning (EU) 2019/906 (4). Nævnte forordning fastsætter ændringer af de minimis-undtagelser fra landingsforpligtelsen i artikel 15, stk. 5, litra c), i forordning (EU) nr. 1380/2013 (5) for hvilling og torsk (Gadus morhua), da større mængder af uønskede fangster af disse arter vil være omfattet af landingsforpligtelsen og ikke længere være undtaget fra nævnte forpligtelse. De relevante TAC'er bør derfor ændres for at afspejle disse ændringer og bør fortsat fastsættes i overensstemmelse med FMSY. I henhold til artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 (6) skal medlemsstaterne sikre en effektiv kontrol med landingsforpligtelsen og dermed forhindre en forøgelse af fiskeritrykket på de pågældende bestande. |
| --- | --- |

(10)

Den 13. marts 2019 vedtog Kommissionen på grundlag af en fælles henstilling fra gruppen af medlemsstater i og omkring Nordsøen, en delegeret forordning (EU) 2019/906 (4). Nævnte forordning fastsætter ændringer af de minimis-undtagelser fra landingsforpligtelsen i artikel 15, stk. 5, litra c), i forordning (EU) nr. 1380/2013 (5) for hvilling og torsk (Gadus morhua), da større mængder af uønskede fangster af disse arter vil være omfattet af landingsforpligtelsen og ikke længere være undtaget fra nævnte forpligtelse. De relevante TAC'er bør derfor ændres for at afspejle disse ændringer og bør fortsat fastsættes i overensstemmelse med FMSY. I henhold til artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 (6) skal medlemsstaterne sikre en effektiv kontrol med landingsforpligtelsen og dermed forhindre en forøgelse af fiskeritrykket på de pågældende bestande.

| (11) | Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) vedtog på sit 21. ekstraordinære møde i 2018 henstilling 18-02 om opstilling af en flerårig genopretningsplan for almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet. I forvaltningsplanen følges Det Stående Udvalg for Forskning og Statistiks rådgivning om at udarbejde en flerårig forvaltningsplan for bestanden i 2018, da bestandens nuværende situation ikke længere kræver de nødforanstaltninger, som blev indført ved genopretningsplanen for almindelig tun (henstilling 17-17 om ændring af henstilling 14-04). Forvaltningsplanen tager hensyn til kendetegnene ved de forskellige redskabstyper og fangstmetoder. Det bør bestemmelserne om indsatsbegrænsninger og maksimalt input i opdræt af tunfisk revideres. |
| --- | --- |

(11)

Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) vedtog på sit 21. ekstraordinære møde i 2018 henstilling 18-02 om opstilling af en flerårig genopretningsplan for almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet. I forvaltningsplanen følges Det Stående Udvalg for Forskning og Statistiks rådgivning om at udarbejde en flerårig forvaltningsplan for bestanden i 2018, da bestandens nuværende situation ikke længere kræver de nødforanstaltninger, som blev indført ved genopretningsplanen for almindelig tun (henstilling 17-17 om ændring af henstilling 14-04). Forvaltningsplanen tager hensyn til kendetegnene ved de forskellige redskabstyper og fangstmetoder. Det bør bestemmelserne om indsatsbegrænsninger og maksimalt input i opdræt af tunfisk revideres.

| (12) | De fangstbegrænsninger, der er fastsat i forordning (EU) 2019/124, finder anvendelse fra den 1. januar 2019. De bestemmelser i nærværende forordning, der vedrører fangstbegrænsninger, bør derfor også anvendes fra denne dato. En sådan anvendelse med tilbagevirkende kraft berører ikke retssikkerhedsprincippet eller princippet om beskyttelse af berettigede forventninger, idet de pågældende fiskerimuligheder endnu ikke er opbrugt. |
| --- | --- |

(12)

De fangstbegrænsninger, der er fastsat i forordning (EU) 2019/124, finder anvendelse fra den 1. januar 2019. De bestemmelser i nærværende forordning, der vedrører fangstbegrænsninger, bør derfor også anvendes fra denne dato. En sådan anvendelse med tilbagevirkende kraft berører ikke retssikkerhedsprincippet eller princippet om beskyttelse af berettigede forventninger, idet de pågældende fiskerimuligheder endnu ikke er opbrugt.

| (13) | Forordning (EU) 2019/124 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(13)

Forordning (EU) 2019/124 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EU) 2019/124 foretages følgende ændringer:

| a) | artikel 9, litra a), udgår |
| --- | --- |

a)

artikel 9, litra a), udgår

| b) | bilag IA ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning |
| --- | --- |

b)

bilag IA ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning

| c) | bilag IIA udgår |
| --- | --- |

c)

bilag IIA udgår

| d) | bilag IV ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

d)

bilag IV ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2019.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. juni 2019

På Rådets vegne

G.L. GAVRILESCU

Formand

---

(1)  Rådets forordning (EU) 2019/124 af 30. januar 2019 om fastsættelse for 2019 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande (EUT L 29 af 31.1.2019, s. 1).

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/472. af 19. marts 2019 om en flerårig plan for bestande, der befiskes i de vestlige farvande og tilstødende farvande, og for fiskeriet efter disse bestande, om ændring af forordning (EU) 2016/1139 og (EU) 2018/973 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 811/2004, (EF) nr. 2166/2005, (EF) nr. 388/2006, (EF) nr. 509/2007 og (EF) nr. 1300/2008 (EUT L 83 af 25.3.2019, s. 1).

2

(3)  Rådets forordning (EF) nr. 2166/2005 af 20. december 2005 om foranstaltninger til genopretning af bestandene af sydlig kulmule og jomfruhummer i Det Cantabriske Hav og ud for den vestlige del af Den Iberiske Halvø og om ændring af forordning (EF) nr. 850/98 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer (EUT L 345 af 28.12.2005, s. 5).

3

(4)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/906 af 13. marts 2019 om ændring af Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/2035 om de nærmere bestemmelser for gennemførelsen af landingsforpligtelsen i fiskeriet efter visse demersale arter i Nordsøen for perioden 2019-2021 (EUT L 145 af 4.6.2019, s. 4).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22).

5

(6)  Rådets forordning (EF) Nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik, om ændring af forordning (EF) nr. 847/96, (EF) nr. 2371/2002, (EF) nr. 811/2004, (EF) nr. 768/2005, (EF) nr. 2115/2005, (EF) nr. 2166/2005, (EF) nr. 388/2006, (EF) nr. 509/2007, (EF) nr. 676/2007, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 1300/2008, (EF) nr. 1342/2008 og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1627/94 og (EF) nr. 1966/2006 (EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1).

6

---

BILAG

1.

| 1) | Tabellen over fiskerimuligheder for ansjos i ICES-underområde 9 og 10 og EU-farvande i CECAF 34.1.1 affattes således:









  »Art: | Ansjos

  Engraulis encrasicolus | Område: | 9 og 10; EU-farvande i CECAF 34.1.1
  (ANE/9/3411) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Spanien | 2 344  (1) | | |
| Portugal | 2 558  (1) | | |
| Unionen | 4 902  (1) | | |
| TAC | 4 902  (1) | | Præventiv TAC |

1)

Tabellen over fiskerimuligheder for ansjos i ICES-underområde 9 og 10 og EU-farvande i CECAF 34.1.1 affattes således:

»Art:

Ansjos

Engraulis encrasicolus

Område:

9 og 10; EU-farvande i CECAF 34.1.1

(ANE/9/3411)

Spanien

2 344  (1)

Portugal

2 558  (1)

Unionen

4 902  (1)

TAC

4 902  (1)

| 2) | Tabellen over fiskerimuligheder for torsk i ICES-underområde 4 og EU-farvande i afsnit 2a og den del af 3a, der ikke hører ind under Skagerrak og Kattegat affattes således:






  »Art: | Torsk

  Gadus morhua | Område: | 4; EU-farvande i 2a; den del af 3a, der ikke hører ind under Skagerrak og Kattegat
  (COD/2A3AX4) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 870 (2) | | |
| Danmark | 4 998  (2) | | |
| Tyskland | 3 169  (2) | | |
| Frankrig | 1 075  (2) | | |
| Nederlandene | 2 824  (2) | | |
| Sverige | 33 (2) | | |
| Det Forenede Kongerige | 11 464  (2) | | |
| Unionen | 24 433  (2) | | |
| Norge | 5 004  (3) | | |
| TAC | 29 437 | | Analytisk TAC |
| Særlig betingelse:

  Inden for ovennævnte kvoter må der i nedenstående områder højst fanges følgende mængder: | Norske farvande i 4 (COD/*04N-) |
| Unionen | 21 236 « |

2)

Tabellen over fiskerimuligheder for torsk i ICES-underområde 4 og EU-farvande i afsnit 2a og den del af 3a, der ikke hører ind under Skagerrak og Kattegat affattes således:

»Art:

Art:

Torsk

Gadus morhua

Gadus morhua

Område:

Område:

4; EU-farvande i 2a; den del af 3a, der ikke hører ind under Skagerrak og Kattegat

(COD/2A3AX4)

Belgien

870 (2)

2

Danmark

4 998  (2)

2

Tyskland

3 169  (2)

2

Frankrig

1 075  (2)

2

Nederlandene

2 824  (2)

2

Sverige

33 (2)

2

Det Forenede Kongerige

11 464  (2)

2

Unionen

24 433  (2)

2

Norge

5 004  (3)

3

TAC

29 437

Analytisk TAC

Særlig betingelse:

Særlig betingelse:

Inden for ovennævnte kvoter må der i nedenstående områder højst fanges følgende mængder:

Norske farvande i 4 (COD/*04N-)

Unionen

21 236 «

| 3) | Tabellen over fiskerimuligheder for hvilling i ICES-underområde 4 og EU-farvande i ICES-afsnit 2a affattes således:






  »Art: | Hvilling

  Merlangius merlangus | Område: | 4; EU-farvande i 2a
  (WHG/2AC4.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 320 | | |
| Danmark | 1 385 | | |
| Tyskland | 360 | | |
| Frankrig | 2 082 | | |
| Nederlandene | 801 | | |
| Sverige | 3 | | |
| Det Forenede Kongerige | 10 012 | | |
| Unionen | 14 963 | | |
| Norge | 1 219  (4) | | |
| TAC | 17 191 | | Analytisk TAC
  Artikel 7, stk. 2, i denne forordning finder anvendelse. |
| Særlig betingelse:

  Inden for ovennævnte kvoter må der i nedenstående områder højst fanges følgende mængder: | Norske farvande i 4 (WHG/*04N-) |
| Unionen | 10 881 « |

3)

Tabellen over fiskerimuligheder for hvilling i ICES-underområde 4 og EU-farvande i ICES-afsnit 2a affattes således:

»Art:

Art:

Hvilling

Merlangius merlangus

Merlangius merlangus

Område:

Område:

4; EU-farvande i 2a

(WHG/2AC4.)

Belgien

320

Danmark

1 385

Tyskland

360

Frankrig

2 082

Nederlandene

801

Sverige

3

Det Forenede Kongerige

10 012

Unionen

14 963

Norge

1 219  (4)

4

TAC

17 191

Analytisk TAC

Artikel 7, stk. 2, i denne forordning finder anvendelse.

Særlig betingelse:

Særlig betingelse:

Inden for ovennævnte kvoter må der i nedenstående områder højst fanges følgende mængder:

Norske farvande i 4 (WHG/*04N-)

Unionen

10 881 «

| 4) | Tabellen over fiskerimuligheder for hvilling i ICES-afsnit 7a affattes således:









  »Art: | Hvilling

  Merlangius merlangus | Område: | 7a
  (WHG/07A.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 3 (5) | | |
| Frankrig | 43 (5) | | |
| Irland | 717 (5) | | |
| Nederlandene | 1 (5) | | |
| Det Forenede Kongerige | 482 (5) | | |
| Unionen | 1 246  (5) | | |
| TAC | 1 246  (5) | | Analytisk TAC
  Artikel 8 i denne forordning finder anvendelse. |

4)

Tabellen over fiskerimuligheder for hvilling i ICES-afsnit 7a affattes således:

»Art:

Art:

Hvilling

Merlangius merlangus

Merlangius merlangus

Område:

Område:

7a

(WHG/07A.)

Belgien

3 (5)

5

Frankrig

43 (5)

5

Irland

717 (5)

5

Nederlandene

1 (5)

5

Det Forenede Kongerige

482 (5)

5

Unionen

1 246  (5)

5

TAC

1 246  (5)

5

Analytisk TAC

Artikel 8 i denne forordning finder anvendelse.

| 5) | Tabellen over fiskerimuligheder for jomfruhummer i ICES-afsnit 8c affattes således:









  »Art: | Jomfruhummer

  Nephrops norvegicus | Område: | 8c
  (NEP/08C.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| panien | 2,7 (6) | | |
| Frankrig | 0,0 (6) | | |
| Unionen | 2,7 (6) | | |
| TAC | 2,7 (6) | | Præventiv TAC |

5)

Tabellen over fiskerimuligheder for jomfruhummer i ICES-afsnit 8c affattes således:

»Art:

Art:

Jomfruhummer

Nephrops norvegicus

Nephrops norvegicus

Område:

Område:

8c

(NEP/08C.)

panien

2,7 (6)

6

Frankrig

0,0 (6)

6

Unionen

2,7 (6)

6

TAC

2,7 (6)

6

Præventiv TAC

| 6) | Tabellen over fiskerimuligheder for dybvandsreje i ICES-afsnit 3a affattes således:









  »Art: | Dybvandsreje

  Pandalus borealis | Område: | 3a
  (PRA/03A.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Danmark | 1 497 | | |
| Sverige | 807 | | |
| Unionen | 2 304 | | |
| TAC | 4 314 | | Analytisk TAC« |

6)

Tabellen over fiskerimuligheder for dybvandsreje i ICES-afsnit 3a affattes således:

»Art:

Art:

Dybvandsreje

Pandalus borealis

Pandalus borealis

Område:

Område:

3a

(PRA/03A.)

Danmark

1 497

Sverige

807

Unionen

2 304

TAC

4 314

Analytisk TAC«

| 7) | Tabellen over fiskerimuligheder for sej i ICES-afsnit 3a og underområde 4 og EU-farvande i afsnit 2a affattes således:









  »Art: | Sej

  Pollachius virens | Område: | 3a og 4; EU-farvande i 2a
  (POK/2C3A4) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 33 | | |
| Danmark | 3 865 | | |
| Tyskland | 9 759 | | |
| Frankrig | 22 967 | | |
| Nederlandene | 98 | | |
| Sverige | 531 | | |
| Det Forenede Kongerige | 7 482 | | |
| Unionen | 44 735 | | |
| Norge | 48 879  (7) | | |
| TAC | 93 614 | | Analytisk TAC
  Artikel 7, stk. 2, i denne forordning finder anvendelse. |

7)

Tabellen over fiskerimuligheder for sej i ICES-afsnit 3a og underområde 4 og EU-farvande i afsnit 2a affattes således:

»Art:

Art:

Sej

Pollachius virens

Pollachius virens

Område:

Område:

3a og 4; EU-farvande i 2a

(POK/2C3A4)

Belgien

33

Danmark

3 865

Tyskland

9 759

Frankrig

22 967

Nederlandene

98

Sverige

531

Det Forenede Kongerige

7 482

Unionen

44 735

Norge

48 879  (7)

7

TAC

93 614

Analytisk TAC

Artikel 7, stk. 2, i denne forordning finder anvendelse.

| 8) | Tabellen over fiskerimuligheder for sej i ICES-underområde 6 og EU-farvande og internationale farvande i 5b, 12 og 14 affattes således:









  »Art: | Sej

  Pollachius virens | Område: | 6; EU-farvande og internationale farvande i 5b, 12 og 14
  (POK/56-14) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tyskland | 468 | | |
| Frankrig | 4 650 | | |
| Irland | 418 | | |
| Det Forenede Kongerige | 3 237 | | |
| Unionen | 8 773 | | |
| Norge | 940 (8) | | |
| TAC | 9 713 | | Analytisk TAC
  Artikel 7, stk. 2, i denne forordning finder anvendelse. |

8)

Tabellen over fiskerimuligheder for sej i ICES-underområde 6 og EU-farvande og internationale farvande i 5b, 12 og 14 affattes således:

»Art:

Art:

Sej

Pollachius virens

Pollachius virens

Område:

Område:

6; EU-farvande og internationale farvande i 5b, 12 og 14

(POK/56-14)

Tyskland

468

Frankrig

4 650

Irland

418

Det Forenede Kongerige

3 237

Unionen

8 773

Norge

940 (8)

8

TAC

9 713

Analytisk TAC

Artikel 7, stk. 2, i denne forordning finder anvendelse.

| 9) | Tabellen over fiskerimuligheder for brisling og dertil knyttede bifangster i EU-farvande i 3a affattes således:









  »Art: | Brisling og dertil knyttede bifangster

  Sprattus sprattus | Område: | 3a
  (SPR/03A.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Danmark | 17 840  (9)
   (10) | | |
| Tyskland | 37 (9)
   (10) | | |
| Sverige | 6 750  (9)
   (10) | | |
| Unionen | 24 627  (9) | | |
| TAC | 26 624 | | Præventiv TAC |

9)

Tabellen over fiskerimuligheder for brisling og dertil knyttede bifangster i EU-farvande i 3a affattes således:

»Art:

Art:

Brisling og dertil knyttede bifangster

Sprattus sprattus

Sprattus sprattus

Område:

Område:

3a

(SPR/03A.)

Danmark

17 840  (9)
   (10)

9

10

Tyskland

37 (9)
   (10)

9

10

Sverige

6 750  (9)
   (10)

9

10

Unionen

24 627  (9)

9

TAC

26 624

Præventiv TAC

| 10) | Tabellen over fiskerimuligheder for brisling og dertil knyttede bifangster i EU-farvande i 2a og 4 affattes således:









  »Art: | Brisling og dertil knyttede bifangster

  Sprattus sprattus | Område: | EU-farvande i 2a og 4
  (SPR/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 1 154  (11)
   (12) | | |
| Danmark | 91 347  (11)
   (12) | | |
| Tyskland | 1 154  (11)
   (12) | | |
| Frankrig | 1 154  (11)
   (12) | | |
| Nederlandene | 1 154  (11)
   (12) | | |
| Sverige | 1 330  (11)
   (12)
   (13) | | |
| Det Forenede Kongerige | 3 809  (11)
   (12) | | |
| Unionen | 101 102  (11)
   (12) | | |
| Norge | 10 000  (11) | | |
| Færøerne | 1 000  (11)
   (14) | | |
| TAC | 112 102  (11) | | Analytisk TAC |

10)

Tabellen over fiskerimuligheder for brisling og dertil knyttede bifangster i EU-farvande i 2a og 4 affattes således:

»Art:

Art:

Brisling og dertil knyttede bifangster

Sprattus sprattus

Sprattus sprattus

Område:

Område:

EU-farvande i 2a og 4

(SPR/2AC4-C)

Belgien

1 154  (11)
   (12)

11

12

Danmark

91 347  (11)
   (12)

11

12

Tyskland

1 154  (11)
   (12)

11

12

Frankrig

1 154  (11)
   (12)

11

12

Nederlandene

1 154  (11)
   (12)

11

12

Sverige

1 330  (11)
   (12)
   (13)

11

12

13

Det Forenede Kongerige

3 809  (11)
   (12)

11

12

Unionen

101 102  (11)
   (12)

11

12

Norge

10 000  (11)

11

Færøerne

1 000  (11)
   (14)

11

14

TAC

112 102  (11)

11

Analytisk TAC

2.

| 1) | Punkt 4 affattes således:

  »Maksimalt antal fiskerfartøjer, som for hver medlemsstat må fiske efter, beholde om bord, omlade, transportere eller lande almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet«. |
| --- | --- |

1)

Punkt 4 affattes således:

»Maksimalt antal fiskerfartøjer, som for hver medlemsstat må fiske efter, beholde om bord, omlade, transportere eller lande almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet«.

| 2) | I punkt 4 udgår tabel B. |
| --- | --- |

2)

I punkt 4 udgår tabel B.

| 3) | I punkt 6 affattes tabel B således:
  »Tabel B
   (15)







  Maksimalt input af fanget vild almindelig tun (i ton) |
| --- | --- |
| Spanien | 6 300 |
| Italien | 3 764 |
| Grækenland | 785 |
| Cypern | 2 195 |
| Kroatien | 2 947 |
| Μalta | 8 786 |
| Portugal | 350 |

3)

I punkt 6 affattes tabel B således:

»Tabel B
   (15)

Maksimalt input af fanget vild almindelig tun (i ton)

Spanien

6 300

Italien

3 764

Grækenland

785

Cypern

2 195

Kroatien

2 947

Μalta

8 786

Portugal

350

---

(1)  Kvoten må kun fiskes fra den 1. juli 2019 til den 30. september 2019.«

1

(2)  Særlig betingelse: hvoraf op til 5 % kan fiskes i: 7d (COD/*07D).

2

(3)  Kan tages i EU-farvande. Fangster under denne kvote skal trækkes fra Norges andel af TAC'en.

3

(4)  Kan tages i EU-farvande. Fangster under denne kvote skal trækkes fra Norges andel af TAC'en.

4

(5)  Udelukkende for bifangster af hvilling ved fiskeri efter andre arter. Direkte fiskeri efter hvilling er ikke tilladt under denne kvote.«

5

(6)  Udelukkende for fangster, der er taget som del af et moniteringsfiskeri til at indsamle data om fangst pr. indsatsenhed på fartøjer med observatører om bord:

6

| | 2 ton i funktionel enhed 25 i løbet af fem fangstrejser pr. måned i august og september |
| --- | --- |

2 ton i funktionel enhed 25 i løbet af fem fangstrejser pr. måned i august og september

| | 0,7 ton i funktionel enhed 31 i løbet af 7 dage i juli.« |
| --- | --- |

0,7 ton i funktionel enhed 31 i løbet af 7 dage i juli.«

(7)  Må kun fiskes i EU-farvande i 4 og 3a (POK/*3A4-C). Fangster under denne kvote skal trækkes fra Norges andel af TAC'en.«

7

(8)  Skal tages nord for 56°30′N (POK/*5614N).«

8

(9)  Op til 5 % af kvoten kan bestå af bifangster af hvilling og kuller (OTH/*03A.). Bifangster af hvilling og kuller fratrækkes i kvoten i henhold til denne bestemmelse, og bifangster af arter, der fratrækkes kvoten i henhold til artikel 15, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013, må tilsammen ikke overskride 9 % af kvoten.

9

(10)  Der kan foretages overførsler af denne kvote EU-farvande i 2a og 4. Kommissionen skal dog underrettes om sådanne overførsler i forvejen.«

10

(11)  Kvoten må kun fiskes fra den 1. juli 2019 til den 30. juni 2020.

11

(12)  Op til 2 % af kvoten kan bestå af bifangster af hvilling (OTH/*2AC4C). Bifangster af hvilling, der fratrækkes kvoten i henhold til denne bestemmelse, og bifangster af arter, der fratrækkes kvoten i henhold til artikel 15, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013, må tilsammen ikke overskride 9 % af kvoten.

12

(13)  Inklusive tobis.

13

(14)  Må indeholde op til 4 % bifangst af sild.«

14

(15)  Portugals samlede opdrætskapacitet på 500 ton (svarende til inputopdrætskapacitet på 350 ton) er dækket af Unionens uudnyttede kapacitet, der er anført i tabel A.«

15

---

| 28.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 175/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 175/11

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/1098

af 26. juni 2019

om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95 for så vidt angår fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 183, litra b),

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 510/2014 af 16. april 2014 om handelsordninger for visse varer fremstillet af landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1216/2009 og (EF) nr. 614/2009 (2), særlig artikel 5, stk. 6, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 (3) er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimporttold og repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 (3) er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimporttold og repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin.

| (2) | Det fremgår af den regelmæssige kontrol af de data, som fastsættelsen af de repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin er baseret på, at de repræsentative priser for importen af visse produkter bør ændres under hensyntagen til prisudsving alt efter oprindelse. |
| --- | --- |

(2)

Det fremgår af den regelmæssige kontrol af de data, som fastsættelsen af de repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin er baseret på, at de repræsentative priser for importen af visse produkter bør ændres under hensyntagen til prisudsving alt efter oprindelse.

| (3) | Forordning (EF) nr. 1484/95 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EF) nr. 1484/95 bør derfor ændres.

| (4) | For at foranstaltningen kan finde anvendelse så hurtigt som muligt, efter at de ajourførte data er blevet gjort tilgængelige, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen — |
| --- | --- |

(4)

For at foranstaltningen kan finde anvendelse så hurtigt som muligt, efter at de ajourførte data er blevet gjort tilgængelige, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EF) nr. 1484/95 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. juni 2019.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør

Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 150 af 20.5.2014, s. 1.

2

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 af 28. juni 1995 om gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimporttold og om fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin og om ophævelse af forordning nr. 163/67/EØF (
  EFT L 145 af 29.6.1995, s. 47).

3

(

---

BILAG

»BILAG I

| KN-kode | Varebeskrivelse | Repræsentativ pris
  (i EUR/100 kg) | Sikkerhed, jf. artikel 3
  (i EUR/100 kg) | Oprindelse (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Fjerkrækroppe af arten Gallus domesticus, såkaldte 65 pct.-høns, frosne | 126,8 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Udskårne udbenede stykker af høns af arten Gallus domesticus, frosne | 240,5 | 18 | AR |
| 206,5 | 28 | BR |
| 215,5 | 25 | TH |
| 1602 32 11 | Tilberedninger af høns af arten Gallus domesticus, ikke kogt, stegt eller på lignende måde tilberedt | 296,6 | 0 | BR |

KN-kode

Varebeskrivelse

Repræsentativ pris

(i EUR/100 kg)

Sikkerhed, jf. artikel 3

(i EUR/100 kg)

Oprindelse (1)

0207 12 90

Fjerkrækroppe af arten Gallus domesticus, såkaldte 65 pct.-høns, frosne

126,8

0

AR

0207 14 10

Udskårne udbenede stykker af høns af arten Gallus domesticus, frosne

240,5

18

AR

206,5

28

BR

215,5

25

TH

1602 32 11

Tilberedninger af høns af arten Gallus domesticus, ikke kogt, stegt eller på lignende måde tilberedt

296,6

0

BR

---

(1)  Den statistiske lande- og områdefortegnelse er fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7).

1

---

| 28.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 175/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 175/14

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/1099

af 27. juni 2019

om ændring af Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Folkerepublikken Kina

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1),

under henvisning til Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013 af 13. maj 2013 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Folkerepublikken Kina (2), særlig artikel 3, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   TIDLIGERE PROCEDURE

TIDLIGERE PROCEDURE

| (1) | Den 13. maj 2013 indførte Rådet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013 en endelig antidumpingtold på importen til Unionen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale (»bordservice«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). |
| --- | --- |

(1)

Den 13. maj 2013 indførte Rådet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013 en endelig antidumpingtold på importen til Unionen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale (»bordservice«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).

| (2) | I betragtning af det store antal kinesiske eksporterende producenter udtog Kommissionen en stikprøve, der skulle undersøges, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(2)

I betragtning af det store antal kinesiske eksporterende producenter udtog Kommissionen en stikprøve, der skulle undersøges, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2016/1036.

| (3) | Rådet indførte individuelle toldsatser på importen af bordservice på mellem 13,1 % og 23,4 % for virksomhederne i stikprøven og en vejet gennemsnitlig toldsats på 17,9 % for andre samarbejdsvillige virksomheder, som ikke indgik i stikprøven. Desuden blev der indført en toldsats på 36,1 % på importen af bordservice fra alle andre kinesiske virksomheder. |
| --- | --- |

(3)

Rådet indførte individuelle toldsatser på importen af bordservice på mellem 13,1 % og 23,4 % for virksomhederne i stikprøven og en vejet gennemsnitlig toldsats på 17,9 % for andre samarbejdsvillige virksomheder, som ikke indgik i stikprøven. Desuden blev der indført en toldsats på 36,1 % på importen af bordservice fra alle andre kinesiske virksomheder.

| (4) | Listen over samarbejdsvillige eksporterende producenter i bilag I til forordning (EU) nr. 412/2013 blev ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 803/2014 (3) og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2207 (4). |
| --- | --- |

(4)

Listen over samarbejdsvillige eksporterende producenter i bilag I til forordning (EU) nr. 412/2013 blev ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 803/2014 (3) og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2207 (4).

3

4

| (5) | I henhold til artikel 3 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013 kan artikel 1, stk. 2, i nævnte forordning ændres ved at tildele den nye eksporterende producent den toldsats, der finder anvendelse for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, dvs. den vejede gennemsnitlige toldsats på 17,9 %, hvis en ny eksporterende producent af bordservice i Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation herfor. |
| --- | --- |

(5)

I henhold til artikel 3 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013 kan artikel 1, stk. 2, i nævnte forordning ændres ved at tildele den nye eksporterende producent den toldsats, der finder anvendelse for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, dvs. den vejede gennemsnitlige toldsats på 17,9 %, hvis en ny eksporterende producent af bordservice i Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation herfor.

B.   ANMODNING OM BEHANDLING SOM NY EKSPORTERENDE PRODUCENT

ANMODNING OM BEHANDLING SOM NY EKSPORTERENDE PRODUCENT

| (6) | I maj 2018 indgav virksomheden Fujian Dehua Sanfeng Ceramics Co. Ltd. (»ansøgeren«) en anmodning om at få indrømmet behandling som ny eksporterende producent og hævdede, at den opfyldte alle tre kriterier i artikel 3 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013. |
| --- | --- |

(6)

I maj 2018 indgav virksomheden Fujian Dehua Sanfeng Ceramics Co. Ltd. (»ansøgeren«) en anmodning om at få indrømmet behandling som ny eksporterende producent og hævdede, at den opfyldte alle tre kriterier i artikel 3 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013.

| (7) | Ansøgeren indsendte en besvarelse af spørgeskemaet til Kommissionen for at underbygge sin påstand. Efter en analyse af besvarelsen af spørgeskemaet anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger og dokumentation, hvilket blev fremlagt af ansøgeren. |
| --- | --- |

(7)

Ansøgeren indsendte en besvarelse af spørgeskemaet til Kommissionen for at underbygge sin påstand. Efter en analyse af besvarelsen af spørgeskemaet anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger og dokumentation, hvilket blev fremlagt af ansøgeren.

C.   ANALYSE AF ANMODNINGEN

ANALYSE AF ANMODNINGEN

| (8) | Med hensyn til den betingelse, der er anført i artikel 3, litra a), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013 (at ansøgeren ikke har eksporteret den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden), fremlagde ansøgeren sine månedlige salgsjournaler for perioden 2011-2017. Ifølge salgsjournalerne begyndte ansøgeren først at kommercialisere den pågældende vare efter undersøgelsesperioden — i marts 2012. Denne dokumentation blev bekræftet af den internationale salgsjournal, hvoraf det fremgik, at ansøgeren begyndte at eksportere den pågældende vare i marts 2012 til USA og i juli 2012 til Unionen (Frankrig). |
| --- | --- |

(8)

Med hensyn til den betingelse, der er anført i artikel 3, litra a), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013 (at ansøgeren ikke har eksporteret den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden), fremlagde ansøgeren sine månedlige salgsjournaler for perioden 2011-2017. Ifølge salgsjournalerne begyndte ansøgeren først at kommercialisere den pågældende vare efter undersøgelsesperioden — i marts 2012. Denne dokumentation blev bekræftet af den internationale salgsjournal, hvoraf det fremgik, at ansøgeren begyndte at eksportere den pågældende vare i marts 2012 til USA og i juli 2012 til Unionen (Frankrig).

| (9) | Ved kontrol af fakturaerne og den yderligere salgsdokumentation blev der ikke fundet bevis for, at den pågældende vare blev eksporteret til Unionen før disse datoer og/eller i undersøgelsesperioden. Ud fra de foreliggende oplysninger og dokumentation konkluderede Kommissionen derfor, at ansøgeren opfylder kriterium a) i artikel 3 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013. |
| --- | --- |

(9)

Ved kontrol af fakturaerne og den yderligere salgsdokumentation blev der ikke fundet bevis for, at den pågældende vare blev eksporteret til Unionen før disse datoer og/eller i undersøgelsesperioden. Ud fra de foreliggende oplysninger og dokumentation konkluderede Kommissionen derfor, at ansøgeren opfylder kriterium a) i artikel 3 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013.

| (10) | Med hensyn til den betingelse, der er anført i artikel 3, litra b), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013 konstaterede Kommissionen, at frem til 2013 havde ansøgerens ejer aktier i to andre virksomheder. Kommissionen anmodede om og behandlede dokumentationen vedrørende disse to forretningsmæssigt forbundne virksomheders etablering og forretningsaktiviteter, herunder deres regnskaber samt salgs- og købsjournalerne. Kommissionen anmodede om og behandlede dokumentationen vedrørende disse to forretningsmæssigt forbundne virksomheders etablering og forretningsaktiviteter, herunder salg og køb af den pågældende vare. Ud fra den fremlagte dokumentation blev der ikke fundet yderligere erhvervsmæssige eller operationelle forbindelser til eksportører eller producenter fra Kina, som var omfattet af antidumpingforanstaltningerne. Faktisk blev en af de forretningsmæssigt forbundne virksomheder indrømmet behandling som en ny eksporterende producent i 2017 (5). Kommissionen konkluderede derfor, at ansøgeren opfyldte betingelsen i artikel 3, litra b), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013. |
| --- | --- |

(10)

Med hensyn til den betingelse, der er anført i artikel 3, litra b), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013 konstaterede Kommissionen, at frem til 2013 havde ansøgerens ejer aktier i to andre virksomheder. Kommissionen anmodede om og behandlede dokumentationen vedrørende disse to forretningsmæssigt forbundne virksomheders etablering og forretningsaktiviteter, herunder deres regnskaber samt salgs- og købsjournalerne. Kommissionen anmodede om og behandlede dokumentationen vedrørende disse to forretningsmæssigt forbundne virksomheders etablering og forretningsaktiviteter, herunder salg og køb af den pågældende vare. Ud fra den fremlagte dokumentation blev der ikke fundet yderligere erhvervsmæssige eller operationelle forbindelser til eksportører eller producenter fra Kina, som var omfattet af antidumpingforanstaltningerne. Faktisk blev en af de forretningsmæssigt forbundne virksomheder indrømmet behandling som en ny eksporterende producent i 2017 (5). Kommissionen konkluderede derfor, at ansøgeren opfyldte betingelsen i artikel 3, litra b), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013.

5

| (11) | Med hensyn til den betingelse, der er anført i artikel 3, litra c), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013, fastslog Kommissionen ud fra den fremlagte dokumentation, at ansøgeren rent faktisk havde eksporteret den pågældende vare til Unionen efter undersøgelsesperioden. Ansøgeren fremlagde salgskontrakter, der var indgået med en kunde i Tyskland, samt yderligere dokumentation for en salgstransaktion i oktober 2017. Kommissionen konkluderede derfor, at ansøgeren opfyldte betingelsen i artikel 3, litra c), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013. |
| --- | --- |

(11)

Med hensyn til den betingelse, der er anført i artikel 3, litra c), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013, fastslog Kommissionen ud fra den fremlagte dokumentation, at ansøgeren rent faktisk havde eksporteret den pågældende vare til Unionen efter undersøgelsesperioden. Ansøgeren fremlagde salgskontrakter, der var indgået med en kunde i Tyskland, samt yderligere dokumentation for en salgstransaktion i oktober 2017. Kommissionen konkluderede derfor, at ansøgeren opfyldte betingelsen i artikel 3, litra c), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013.

| (12) | EU-erhvervsgrenen fremlagde ingen dokumentation/oplysninger, der tydede på, at ansøgeren ikke opfyldte nogen af de tre kriterier. |
| --- | --- |

(12)

EU-erhvervsgrenen fremlagde ingen dokumentation/oplysninger, der tydede på, at ansøgeren ikke opfyldte nogen af de tre kriterier.

D.   KONKLUSION

KONKLUSION

| (13) | Kommissionen konkluderede, at ansøgeren opfyldte de tre kriterier, der krævedes, for at blive betragtet som en ny eksporterende producent. Som følge heraf besluttede Kommissionen derfor, at ansøgeren bør indrømmes behandling som ny eksporterende producent, og dens navn derfor bør føjes til listen over samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og som er opført i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen konkluderede, at ansøgeren opfyldte de tre kriterier, der krævedes, for at blive betragtet som en ny eksporterende producent. Som følge heraf besluttede Kommissionen derfor, at ansøgeren bør indrømmes behandling som ny eksporterende producent, og dens navn derfor bør føjes til listen over samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og som er opført i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013.

E.   FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER

FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER

| (14) | Ansøgeren og EU-erhvervsgrenen blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev anset for hensigtsmæssigt at tildele den antidumpingtoldsats, der finder anvendelse for de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, til Fujian Dehua Sanfeng Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

(14)

Ansøgeren og EU-erhvervsgrenen blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev anset for hensigtsmæssigt at tildele den antidumpingtoldsats, der finder anvendelse for de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, til Fujian Dehua Sanfeng Ceramics Co. Ltd.

| (15) | Parterne fik mulighed for at fremsætte bemærkninger. Der indkom ikke nogen bemærkninger hertil. |
| --- | --- |

(15)

Parterne fik mulighed for at fremsætte bemærkninger. Der indkom ikke nogen bemærkninger hertil.

| (16) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1 — |
| --- | --- |

(16)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I bilag I til gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013 føjes følgende virksomhed til listen over samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven:

| Virksomhed | Taric-tillægskode |
| --- | --- |
| Fujian Dehua Sanfeng Ceramics Co. Ltd | C485 |

Virksomhed

Taric-tillægskode

Fujian Dehua Sanfeng Ceramics Co. Ltd

C485

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juni 2019.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  EUT L 131 af 15.5.2013, s. 1.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 803/2014 af 24. juli 2014 om ændring af Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 219 af 25.7.2014, s. 33).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2207 af 29. november 2017 om ændring af Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 314 af 30.11.2017, s. 31).

4

(5)  
  EUT L 314 af 30.11.2017, s. 31.

5

---

| 28.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 175/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 175/17

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/1100

af 27. juni 2019

om ikke at forny godkendelsen af aktivstoffet desmedipham, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig artikel 20, stk. 1, og artikel 78, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Desmedipham blev ved Kommissionens direktiv 2004/58/EF (2) opført som et aktivstof i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (3). |
| --- | --- |

(1)

Desmedipham blev ved Kommissionens direktiv 2004/58/EF (2) opført som et aktivstof i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (3).

| (2) | Aktivstoffer, der er opført i bilag I til direktiv 91/414/EØF, betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 og er opført i del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Aktivstoffer, der er opført i bilag I til direktiv 91/414/EØF, betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 og er opført i del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (4).

| (3) | Godkendelsen af aktivstoffet desmedipham, jf. del A i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011, udløber den 31. juli 2020. |
| --- | --- |

(3)

Godkendelsen af aktivstoffet desmedipham, jf. del A i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011, udløber den 31. juli 2020.

| (4) | Der er i overensstemmelse med artikel 1 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 (5) indgivet en ansøgning om fornyelse af godkendelsen af desmedipham inden for den tidsfrist, der er fastsat i nævnte artikel. |
| --- | --- |

(4)

Der er i overensstemmelse med artikel 1 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 (5) indgivet en ansøgning om fornyelse af godkendelsen af desmedipham inden for den tidsfrist, der er fastsat i nævnte artikel.

| (5) | Ansøgeren indsendte de supplerende dossierer, som kræves i henhold til artikel 6 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012. Den rapporterende medlemsstat fandt, at ansøgningen var fuldstændig. |
| --- | --- |

(5)

Ansøgeren indsendte de supplerende dossierer, som kræves i henhold til artikel 6 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012. Den rapporterende medlemsstat fandt, at ansøgningen var fuldstændig.

| (6) | Den rapporterende medlemsstat udarbejdede en vurderingsrapport vedrørende fornyelse i samråd med den medrapporterende medlemsstat og forelagde den for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) og Kommissionen den 21. december 2016. |
| --- | --- |

(6)

Den rapporterende medlemsstat udarbejdede en vurderingsrapport vedrørende fornyelse i samråd med den medrapporterende medlemsstat og forelagde den for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) og Kommissionen den 21. december 2016.

| (7) | Autoriteten fremsendte vurderingsrapporten vedrørende fornyelse til ansøgeren og medlemsstaterne, således at de kunne fremsætte bemærkninger hertil, og videresendte de modtagne bemærkninger til Kommissionen. Autoriteten gjorde desuden det supplerende resumé af dossieret tilgængeligt for offentligheden. |
| --- | --- |

(7)

Autoriteten fremsendte vurderingsrapporten vedrørende fornyelse til ansøgeren og medlemsstaterne, således at de kunne fremsætte bemærkninger hertil, og videresendte de modtagne bemærkninger til Kommissionen. Autoriteten gjorde desuden det supplerende resumé af dossieret tilgængeligt for offentligheden.

| (8) | Den 10. januar 2018 fremsendte autoriteten sin konklusion (6) om, hvorvidt desmedipham kan forventes at opfylde godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009, til Kommissionen. |
| --- | --- |

(8)

Den 10. januar 2018 fremsendte autoriteten sin konklusion (6) om, hvorvidt desmedipham kan forventes at opfylde godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009, til Kommissionen.

| (9) | Autoriteten gav udtryk for specifikke betænkeligheder. Navnlig var det ikke muligt at udelukke eksponering af forbrugere og/eller husdyr for restprodukter indeholdende fri og/eller konjugeret anilin (klassificeret som mutagen, kategori 2, og som kræftfremkaldende, kategori 2) og eksponering af forbrugere for restprodukter indeholdende 4-aminophenol (klassificeret som mutagen, kategori 2) via animalske produkter. Autoriteten konkluderede desuden, at der er konstateret en høj langtidsrisiko for pattedyr ved alle repræsentative anvendelsesformål, med undtagelse af insektædende pattedyr, når anvendelsesmønsteret kun omfatter én anvendelse. Der er konstateret en høj langtidsrisiko for fugle ved repræsentative anvendelsesformål i sukkerroer/foderroer, når anvendelsesmønsteret omfatter to eller tre anvendelser. |
| --- | --- |

(9)

Autoriteten gav udtryk for specifikke betænkeligheder. Navnlig var det ikke muligt at udelukke eksponering af forbrugere og/eller husdyr for restprodukter indeholdende fri og/eller konjugeret anilin (klassificeret som mutagen, kategori 2, og som kræftfremkaldende, kategori 2) og eksponering af forbrugere for restprodukter indeholdende 4-aminophenol (klassificeret som mutagen, kategori 2) via animalske produkter. Autoriteten konkluderede desuden, at der er konstateret en høj langtidsrisiko for pattedyr ved alle repræsentative anvendelsesformål, med undtagelse af insektædende pattedyr, når anvendelsesmønsteret kun omfatter én anvendelse. Der er konstateret en høj langtidsrisiko for fugle ved repræsentative anvendelsesformål i sukkerroer/foderroer, når anvendelsesmønsteret omfatter to eller tre anvendelser.

| (10) | Derudover konkluderede autoriteten desuden, at vurderingen af hormonforstyrrende egenskaber ikke kunne afsluttes på baggrund af de tilgængelige undersøgelser. |
| --- | --- |

(10)

Derudover konkluderede autoriteten desuden, at vurderingen af hormonforstyrrende egenskaber ikke kunne afsluttes på baggrund af de tilgængelige undersøgelser.

| (11) | Kommissionen opfordrede ansøgeren til at fremsætte sine bemærkninger til autoritetens konklusion og, i henhold til artikel 14, stk. 1, tredje afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012, til udkastet til rapporten vedrørende fornyelse. Ansøgeren fremsatte sine bemærkninger, som er blevet nøje gennemgået. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen opfordrede ansøgeren til at fremsætte sine bemærkninger til autoritetens konklusion og, i henhold til artikel 14, stk. 1, tredje afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012, til udkastet til rapporten vedrørende fornyelse. Ansøgeren fremsatte sine bemærkninger, som er blevet nøje gennemgået.

| (12) | Uagtet de argumenter, som ansøgerne fremførte, kan de betænkeligheder, der er forbundet med stoffet, imidlertid ikke anses for at være afhjulpet. |
| --- | --- |

(12)

Uagtet de argumenter, som ansøgerne fremførte, kan de betænkeligheder, der er forbundet med stoffet, imidlertid ikke anses for at være afhjulpet.

| (13) | Derfor kan det med hensyn til et eller flere repræsentative anvendelsesformål for mindst et plantebeskyttelsesmiddel ikke fastslås, at godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009 er opfyldt. Godkendelsen af aktivstoffet desmedipham bør derfor ikke fornyes, jf. artikel 20, stk. 1, litra b), i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(13)

Derfor kan det med hensyn til et eller flere repræsentative anvendelsesformål for mindst et plantebeskyttelsesmiddel ikke fastslås, at godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009 er opfyldt. Godkendelsen af aktivstoffet desmedipham bør derfor ikke fornyes, jf. artikel 20, stk. 1, litra b), i nævnte forordning.

| (14) | Gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(14)

Gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 bør derfor ændres.

| (15) | Medlemsstaterne bør have tilstrækkelig tid til at tilbagekalde godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder desmedipham. |
| --- | --- |

(15)

Medlemsstaterne bør have tilstrækkelig tid til at tilbagekalde godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder desmedipham.

| (16) | For plantebeskyttelsesmidler, der indeholder desmedipham, og for hvilke medlemsstaterne bevilger en afviklingsperiode i henhold til artikel 46 i forordning (EF) nr. 1107/2009, bør en sådan periode udløbe senest den 1. juli 2020. |
| --- | --- |

(16)

For plantebeskyttelsesmidler, der indeholder desmedipham, og for hvilke medlemsstaterne bevilger en afviklingsperiode i henhold til artikel 46 i forordning (EF) nr. 1107/2009, bør en sådan periode udløbe senest den 1. juli 2020.

| (17) | Godkendelsesperioden for desmedipham blev ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/707 (7) forlænget til den 31. juli 2020 for at gøre det muligt at afslutte fornyelsesprocessen, inden godkendelsen af stoffet udløber. Da der er truffet en afgørelse om ikke at forny godkendelsen forud for den forlængede udløbsdato, bør nærværende forordning imidlertid finde anvendelse hurtigst muligt. |
| --- | --- |

(17)

Godkendelsesperioden for desmedipham blev ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/707 (7) forlænget til den 31. juli 2020 for at gøre det muligt at afslutte fornyelsesprocessen, inden godkendelsen af stoffet udløber. Da der er truffet en afgørelse om ikke at forny godkendelsen forud for den forlængede udløbsdato, bør nærværende forordning imidlertid finde anvendelse hurtigst muligt.

| (18) | Denne forordning er ikke til hinder for, at der kan indgives en ny ansøgning vedrørende godkendelse af desmedipham i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(18)

Denne forordning er ikke til hinder for, at der kan indgives en ny ansøgning vedrørende godkendelse af desmedipham i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 1107/2009.

| (19) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(19)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ikke-fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet

Godkendelsen af aktivstoffet desmedipham fornyes ikke.

Artikel 2

Ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011

I del A i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 udgår række 86 vedrørende desmedipham.

Artikel 3

Overgangsforanstaltninger

Medlemsstaterne tilbagekalder godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder desmedipham som aktivstof, senest den 1. januar 2020.

Artikel 4

Afviklingsperiode

Eventuelle afviklingsperioder, som medlemsstaterne bevilget i henhold til artikel 46 i forordning (EF) nr. 1107/2009, skal udløbe senest den 1. juli 2020.

Artikel 5

Ikrafttrædelse

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juni 2019.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens direktiv 2004/58/EF af 23. april 2004 om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF for at optage alpha-cypermethrin, benalaxyl, bromoxynil, desmedipham, ioxynil og phenmedipham som aktive stoffer (EUT L 120 af 24.4.2004, s. 26.)

2

(3)  Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 af 25. maj 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår listen over godkendte aktivstoffer (EUT L 153 af 11.6.2011, s. 1).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 af 18. september 2012 om fastsættelse af de fornødne bestemmelser til gennemførelse af fornyelsesproceduren for aktivstoffer, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EUT L 252 af 19.9.2012, s. 26).

5

(6)  Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA), 2018. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance desmedipham, EFSA Journal 2018;16(1):5150 https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5150.

6

EFSA Journal

(7)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/707 af 7. maj 2019 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne alpha-cypermethrin, beflubutamid, benalaxyl, benthiavalicarb, bifenazat, boscalid, bromoxynil, captan, cyazofamid, desmedipham, dimethoat, dimethomorph, diuron, ethephon, etoxazol, famoxadon, fenamiphos, flumioxazin, fluoxastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanat, metalaxyl-m, methiocarb, metribuzin, milbemectin, Pæcilomyces lilacinus stamme 251, phenmedipham, phosmet, pirimiphos-methyl, propamocarb, prothioconazol, s-metolachlor og tebuconazol (EUT L 120 af 8.5.2019, s. 16).

7

---

| 28.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 175/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 175/20

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/1101

af 27. juni 2019

om fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet tolclofos-methyl, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig artikel 20, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Tolclofos-methyl blev ved Kommissionens direktiv 2006/39/EF (2) opført som et aktivstof i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (3). |
| --- | --- |

(1)

Tolclofos-methyl blev ved Kommissionens direktiv 2006/39/EF (2) opført som et aktivstof i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (3).

| (2) | Aktivstoffer, der er opført i bilag I til direktiv 91/414/EØF, betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 og er opført i del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Aktivstoffer, der er opført i bilag I til direktiv 91/414/EØF, betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 og er opført i del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (4).

| (3) | Godkendelsen af aktivstoffet tolclofos-methyl, jf. del A i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011, udløber den 30. april 2020. |
| --- | --- |

(3)

Godkendelsen af aktivstoffet tolclofos-methyl, jf. del A i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011, udløber den 30. april 2020.

| (4) | Der er i overensstemmelse med artikel 1 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 (5) indgivet en ansøgning om fornyelse af godkendelsen af tolclofos-methyl inden for den tidsfrist, der er fastsat i nævnte artikel. Ansøgeren indsendte de supplerende dossierer, som kræves i henhold til artikel 6 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012. Den rapporterende medlemsstat fandt, at ansøgningen var fuldstændig. |
| --- | --- |

(4)

Der er i overensstemmelse med artikel 1 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 (5) indgivet en ansøgning om fornyelse af godkendelsen af tolclofos-methyl inden for den tidsfrist, der er fastsat i nævnte artikel. Ansøgeren indsendte de supplerende dossierer, som kræves i henhold til artikel 6 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012. Den rapporterende medlemsstat fandt, at ansøgningen var fuldstændig.

| (5) | Den rapporterende medlemsstat udarbejdede en vurderingsrapport vedrørende fornyelse i samråd med den medrapporterende medlemsstat og forelagde den for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) og Kommissionen den 11. november 2016. |
| --- | --- |

(5)

Den rapporterende medlemsstat udarbejdede en vurderingsrapport vedrørende fornyelse i samråd med den medrapporterende medlemsstat og forelagde den for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) og Kommissionen den 11. november 2016.

| (6) | Autoriteten fremsendte vurderingsrapporten vedrørende fornyelse til ansøgeren og medlemsstaterne, således at de kunne fremsætte bemærkninger hertil, og videresendte de modtagne bemærkninger til Kommissionen. Autoriteten gjorde desuden det supplerende resumé af dossieret tilgængeligt for offentligheden. |
| --- | --- |

(6)

Autoriteten fremsendte vurderingsrapporten vedrørende fornyelse til ansøgeren og medlemsstaterne, således at de kunne fremsætte bemærkninger hertil, og videresendte de modtagne bemærkninger til Kommissionen. Autoriteten gjorde desuden det supplerende resumé af dossieret tilgængeligt for offentligheden.

| (7) | Den 8. december 2017 fremsendte autoriteten sin konklusion (6) om, hvorvidt tolclofos-methyl kan forventes at opfylde godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009, til Kommissionen. Den 5. oktober 2018 vedtog autoriteten en ændret udgave af denne konklusion, som blev offentliggjort på ny den 15. november 2018 med en forklaring vedrørende den delvist accepterede risiko for vandorganismer (ét FOCUS-scenarie ud af tre anses for acceptabelt) fra de repræsentative anvendelsesformål i prydplanter for beskyttede strukturer. Den oprindelige udgave af konklusionerne blev fjernet fra EFSA Journal. Kommissionen forelagde udkastet til vurderingsrapport vedrørende fornyelse af godkendelsen af tolclofos-methyl for Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder den 24. oktober 2018. |
| --- | --- |

(7)

Den 8. december 2017 fremsendte autoriteten sin konklusion (6) om, hvorvidt tolclofos-methyl kan forventes at opfylde godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009, til Kommissionen. Den 5. oktober 2018 vedtog autoriteten en ændret udgave af denne konklusion, som blev offentliggjort på ny den 15. november 2018 med en forklaring vedrørende den delvist accepterede risiko for vandorganismer (ét FOCUS-scenarie ud af tre anses for acceptabelt) fra de repræsentative anvendelsesformål i prydplanter for beskyttede strukturer. Den oprindelige udgave af konklusionerne blev fjernet fra EFSA Journal. Kommissionen forelagde udkastet til vurderingsrapport vedrørende fornyelse af godkendelsen af tolclofos-methyl for Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder den 24. oktober 2018.

| (8) | For så vidt angår kriterierne til bestemmelse af hormonforstyrrende egenskaber, der blev indført ved Kommissionens forordning (EU) 2018/605 (7), fremgår det af autoritetens konklusion på baggrund af det faktum, at der ikke er bevis for endokrin-fremkaldte virkninger in vivo, at det er højst usandsynligt, at tolclofos-methyl er et hormonforstyrrende stof Kommissionen konkluderer således, at tolclofos-methyl ikke skal betragtes som et stof med hormonforstyrrende egenskaber. |
| --- | --- |

(8)

For så vidt angår kriterierne til bestemmelse af hormonforstyrrende egenskaber, der blev indført ved Kommissionens forordning (EU) 2018/605 (7), fremgår det af autoritetens konklusion på baggrund af det faktum, at der ikke er bevis for endokrin-fremkaldte virkninger in vivo, at det er højst usandsynligt, at tolclofos-methyl er et hormonforstyrrende stof Kommissionen konkluderer således, at tolclofos-methyl ikke skal betragtes som et stof med hormonforstyrrende egenskaber.

| (9) | Kommissionen opfordrede ansøgeren til at fremsætte sine bemærkninger til autoritetens ændrede udgave af konklusionen og, i henhold til artikel 14, stk. 1, tredje afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012, til udkastet til vurderingsrapport. Ansøgeren fremsatte sine bemærkninger, som er blevet nøje gennemgået. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen opfordrede ansøgeren til at fremsætte sine bemærkninger til autoritetens ændrede udgave af konklusionen og, i henhold til artikel 14, stk. 1, tredje afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012, til udkastet til vurderingsrapport. Ansøgeren fremsatte sine bemærkninger, som er blevet nøje gennemgået.

| (10) | Det er med hensyn til ét eller flere repræsentative anvendelsesformål for mindst ét plantebeskyttelsesmiddel, der indeholder tolclofos-methyl, blevet fastslået, at godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009 er opfyldt. |
| --- | --- |

(10)

Det er med hensyn til ét eller flere repræsentative anvendelsesformål for mindst ét plantebeskyttelsesmiddel, der indeholder tolclofos-methyl, blevet fastslået, at godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009 er opfyldt.

| (11) | Godkendelsen af tolclofos-methyl bør derfor fornyes. |
| --- | --- |

(11)

Godkendelsen af tolclofos-methyl bør derfor fornyes.

| (12) | I overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009 sammenholdt med samme forordnings artikel 6 og på grundlag af den foreliggende videnskabelige og tekniske viden er det imidlertid nødvendigt at fastsætte visse betingelser og begrænsninger. Navnlig er det hensigtsmæssigt at begrænse anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder tolclofos-methyl for at minimere eksponeringen af forbrugerne for visse metabolitter og reducere eksponeringen af vandorganismer og vildtlevende pattedyr for dette stof ved kun at godkende anvendelse heraf i prydplanter og kartofler. |
| --- | --- |

(12)

I overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009 sammenholdt med samme forordnings artikel 6 og på grundlag af den foreliggende videnskabelige og tekniske viden er det imidlertid nødvendigt at fastsætte visse betingelser og begrænsninger. Navnlig er det hensigtsmæssigt at begrænse anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder tolclofos-methyl for at minimere eksponeringen af forbrugerne for visse metabolitter og reducere eksponeringen af vandorganismer og vildtlevende pattedyr for dette stof ved kun at godkende anvendelse heraf i prydplanter og kartofler.

| (13) | Risikovurderingen for forlængelse af godkendelsen af tolclofos-methyl er baseret på et begrænset antal repræsentative anvendelsesformål, hvilket dog ikke begrænser, hvilke anvendelsesformål plantebeskyttelsesmidler, der indeholder tolclofos-methyl, kan godkendes til. Anvendelsen bør derfor ikke fortsat begrænses til anvendelse som fungicid. |
| --- | --- |

(13)

Risikovurderingen for forlængelse af godkendelsen af tolclofos-methyl er baseret på et begrænset antal repræsentative anvendelsesformål, hvilket dog ikke begrænser, hvilke anvendelsesformål plantebeskyttelsesmidler, der indeholder tolclofos-methyl, kan godkendes til. Anvendelsen bør derfor ikke fortsat begrænses til anvendelse som fungicid.

| (14) | Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(14)

Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 bør derfor ændres.

| (15) | Godkendelsesperioden for tolclofos-methyl blev ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/168 (8) forlænget til den 30. april 2020 for at gøre det muligt at afslutte fornyelsesprocessen, inden godkendelsen af stoffet udløber. Da der er blevet truffet afgørelse om fornyelse forud for den forlængede udløbsdato, bør nærværende forordning dog anvendes fra den 1. september 2019. |
| --- | --- |

(15)

Godkendelsesperioden for tolclofos-methyl blev ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/168 (8) forlænget til den 30. april 2020 for at gøre det muligt at afslutte fornyelsesprocessen, inden godkendelsen af stoffet udløber. Da der er blevet truffet afgørelse om fornyelse forud for den forlængede udløbsdato, bør nærværende forordning dog anvendes fra den 1. september 2019.

| (16) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(16)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet

Godkendelsen af aktivstoffet tolclofos-methyl forlænges som fastsat i bilag I.

Artikel 2

Ændringer af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011

Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 ændres som angivet i bilag II til nærværende forordning.

Artikel 3

Ikrafttræden og anvendelsesdato

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den anvendes fra den 1. september 2019.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juni 2019.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens direktiv 2006/39/EF af 12. april 2006 om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF for at optage clodinafop, pirimicarb, rimsulfuron, tolclofos-methyl og triticonazol som aktive stoffer (EUT L 104 af 13.4.2006, s. 30).

2

(3)  Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 af 25. maj 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår listen over godkendte aktivstoffer (EUT L 153 af 11.6.2011, s. 1).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 af 18. september 2012 om fastsættelse af de fornødne bestemmelser til gennemførelse af fornyelsesproceduren for aktivstoffer, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EUT L 252 af 19.9.2012, s. 26).

5

(6)  Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA), 2018. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance tolclofos-methyl. EFSA Journal 2018;16(1):5130 [25 s.]. doi: 10.2903/j.efsa.2018.5130.

6

EFSA Journal

(7)  Kommissionens forordning (EU) 2018/605 af 19. april 2018 om ændring af bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009 ved at fastlægge videnskabelige kriterier til bestemmelse af hormonforstyrrende egenskaber (EUT L 101 af 20.4.2018, s. 33).

7

(8)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/168 af 31. januar 2019 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne abamectin, Bacillus subtilis (Cohn 1872) stamme QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. aizawai, Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis, Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki, Beauveria bassiana, benfluralin, clodinafop, clopyralid, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), cyprodinil, dichlorprop-P, epoxiconazol, fenpyroximat, fluazinam, flutolanil, fosetyl, Lecanicillium muscarium, mepanipyrim, mepiquat, Metarhizium anisopliae var. anisopliae, metconazol, metrafenon, Phlebiopsis gigantea, pirimicarb, Pseudomonas chlororaphis stamme: MA 342, pyrimethanil, Pythium oligandrum, rimsulfuron, spinosad, Streptomyces K61, thiacloprid, tolclofos-methyl, Trichoderma asperellum, Trichoderma atroviride, Trichoderma gamsii, Trichoderma harzianum, triclopyr, trinexapac, triticonazol, Verticillium albo-atrum og ziram (EUT L 33 af 5.2.2019, s. 1).

8

Bacillus subtilis

Bacillus thuringiensis

aizawai

Bacillus thuringiensis

israeliensis

Bacillus thuringiensis

kurstaki

Beauveria bassiana

Cydia pomonella Granulovirus

Lecanicillium muscarium

Metarhizium anisopliae

anisopliae

Phlebiopsis gigantea

Pseudomonas chlororaphis

Pythium oligandrum

Streptomyces

Trichoderma asperellum

Trichoderma atroviride

Trichoderma gamsii

Trichoderma harzianum

Verticillium albo-atrum

---

BILAG I

| Almindeligt anvendt navn, identifikations-nr. | IUPAC-navn | Renhed (1) | Godkendelsesdato | Udløbsdato for godkendelsen | Særlige bestemmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tolclofos-methyl
  CAS-nr.: 57018-04-9
  CIPAC-nr.: 479 | O-2,6-Dichlor-p-tolylO, O-dimethylphosphorthioat
  O-2,6-Dichlor-4-methylphenyl O, O-dimethylphosphorthioat | ≥ 960 g/kg
  Følgende urenhed betragtes som et toksikologisk problem og må ikke overskride nedenstående grænseværdi i det tekniske materiale:
  Methanol max. 1 g/kg | 1. september 2019 | 31. august 2034 | Må kun anvendes på prydplanter og kartofler.
  Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i vurderingsrapporten vedrørende fornyelse af godkendelsen af tolclofos-methyl, særlig tillæg I og II.
  Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne være særligt opmærksomme på:






  — | risikoen for vandorganismer og pattedyr |

Almindeligt anvendt navn, identifikations-nr.

IUPAC-navn

Renhed (1)

Godkendelsesdato

Udløbsdato for godkendelsen

Særlige bestemmelser

Tolclofos-methyl

CAS-nr.: 57018-04-9

CIPAC-nr.: 479

O-2,6-Dichlor-p-tolylO, O-dimethylphosphorthioat

O-2,6-Dichlor-4-methylphenyl O, O-dimethylphosphorthioat

≥ 960 g/kg

Følgende urenhed betragtes som et toksikologisk problem og må ikke overskride nedenstående grænseværdi i det tekniske materiale:

Methanol max. 1 g/kg

1. september 2019

31. august 2034

Må kun anvendes på prydplanter og kartofler.

Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i vurderingsrapporten vedrørende fornyelse af godkendelsen af tolclofos-methyl, særlig tillæg I og II.

Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne være særligt opmærksomme på:

—

risikoen for vandorganismer og pattedyr

| — | risikoen for forbrugerne, navnlig den potentielle risiko fra metabolit DM-TM-CH2OH i kartofler |
| --- | --- |

—

risikoen for forbrugerne, navnlig den potentielle risiko fra metabolit DM-TM-CH2OH i kartofler

| — | risikoen for brugerne, arbejdstagerne og andre tilstedeværende |
| --- | --- |

—

risikoen for brugerne, arbejdstagerne og andre tilstedeværende

Anvendelsesbetingelserne skal omfatte risikobegrænsende foranstaltninger, hvis det er relevant.

---

(1)  Den reviderede vurderingsrapport vedrørende fornyelse indeholder yderligere oplysninger om aktivstoffets identitet og specifikation.

---

BILAG II

I bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 foretages følgende ændringer:

| 1) | I del A udgår angivelse 126 om tolclofos-methyl. |
| --- | --- |

1)

I del A udgår angivelse 126 om tolclofos-methyl.

| 2) | I del B tilføjes følgende:











  Nr. | Almindeligt anvendt navn, identifikations-nr. | IUPAC-navn | Renhed (1) | Godkendelsesdato | Udløbsdato for godkendelsen | Særlige bestemmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| »138 | Tolclofos-methyl
  CAS-nr.: 57018-04-9
  CIPAC-nr.: 479 | O-2,6-Dichlor-p-tolylO, O-dimethylphosphorthioat
  O-2,6-Dichlor-4-methylphenyl O, O-dimethylphosphorthioat | ≥ 960 g/kg
  Følgende urenhed betragtes som et toksikologisk problem og må ikke overskride nedenstående grænseværdi i det tekniske materiale:
  Methanol max. 1 g/kg | 1. september 2019 | 31. august 2034 | Må kun anvendes på prydplanter og kartofler.
  Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i vurderingsrapporten vedrørende fornyelse af godkendelsen af tolclofos-methyl, særlig tillæg I og II.
  Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne være særligt opmærksomme på:






  — | risikoen for vandorganismer og pattedyr |

2)

I del B tilføjes følgende:

Nr.

Almindeligt anvendt navn, identifikations-nr.

IUPAC-navn

Renhed (1)

Godkendelsesdato

Udløbsdato for godkendelsen

Særlige bestemmelser

»138

Tolclofos-methyl

CAS-nr.: 57018-04-9

CIPAC-nr.: 479

O-2,6-Dichlor-p-tolylO, O-dimethylphosphorthioat

O-2,6-Dichlor-4-methylphenyl O, O-dimethylphosphorthioat

≥ 960 g/kg

Følgende urenhed betragtes som et toksikologisk problem og må ikke overskride nedenstående grænseværdi i det tekniske materiale:

Methanol max. 1 g/kg

1. september 2019

31. august 2034

Må kun anvendes på prydplanter og kartofler.

Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i vurderingsrapporten vedrørende fornyelse af godkendelsen af tolclofos-methyl, særlig tillæg I og II.

Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne være særligt opmærksomme på:

—

risikoen for vandorganismer og pattedyr

| — | risikoen for forbrugerne, navnlig den potentielle risiko fra metabolit DM-TM-CH2OH i kartofler |
| --- | --- |

—

risikoen for forbrugerne, navnlig den potentielle risiko fra metabolit DM-TM-CH2OH i kartofler

| — | risikoen for brugere, arbejdstagere og andre tilstedeværende |
| --- | --- |

—

risikoen for brugere, arbejdstagere og andre tilstedeværende

Anvendelsesbetingelserne skal omfatte risikobegrænsende foranstaltninger, hvis det er relevant.«

---

(1)  Den reviderede vurderingsrapport vedrørende fornyelse indeholder yderligere oplysninger om aktivstoffets identitet og specifikation.

---

| 28.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 175/25 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 175/25

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2019/1102

af 27. juni 2019

om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 om gødninger med henblik på tilpasning af bilag I og IV

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 af 13. oktober 2003 om gødninger (1), særlig artikel 29, stk. 4, og artikel 31, stk. 1 og 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | En producent af en isomerisk blanding af 2-(3,4-dimethylpyrazol-1-yl)-ravsyre og 2-(4,5-dimethylpyrazol-1-yl)-ravsyre (»DMPSA«) har via de tjekkiske myndigheder indgivet en anmodning til Kommissionen om at optage DMPSA som et nyt punkt i bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003. DMPSA er en nitrifikationshæmmer, der sammen med mineralsk kvælstofgødning nedbringer risikoen for kvælstoftab i form af N2O-emissioner, hvilket fører til en højere kvælstofeffektivitet i gødninger, der indeholder DMPSA. |
| --- | --- |

(1)

En producent af en isomerisk blanding af 2-(3,4-dimethylpyrazol-1-yl)-ravsyre og 2-(4,5-dimethylpyrazol-1-yl)-ravsyre (»DMPSA«) har via de tjekkiske myndigheder indgivet en anmodning til Kommissionen om at optage DMPSA som et nyt punkt i bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003. DMPSA er en nitrifikationshæmmer, der sammen med mineralsk kvælstofgødning nedbringer risikoen for kvælstoftab i form af N2O-emissioner, hvilket fører til en højere kvælstofeffektivitet i gødninger, der indeholder DMPSA.

| (2) | DMPSA opfylder kravene i artikel 14 i forordning (EF) nr. 2003/2003. Stoffet bør derfor optages på listen over gødningstyper i bilag I til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(2)

DMPSA opfylder kravene i artikel 14 i forordning (EF) nr. 2003/2003. Stoffet bør derfor optages på listen over gødningstyper i bilag I til nævnte forordning.

| (3) | I henhold til forordning (EF) nr. 2003/2003 skal EF-gødninger kontrolleres ved anvendelse af de metoder til stikprøveudtagning og analyse, der er beskrevet i bilag IV til nævnte forordning. Optagelsen af DMPSA i bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003 kræver, at der tilføjes en analysemetode, der skal anvendes i forbindelse med den offentlige kontrol af denne gødningstype, i bilag IV til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til forordning (EF) nr. 2003/2003 skal EF-gødninger kontrolleres ved anvendelse af de metoder til stikprøveudtagning og analyse, der er beskrevet i bilag IV til nævnte forordning. Optagelsen af DMPSA i bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003 kræver, at der tilføjes en analysemetode, der skal anvendes i forbindelse med den offentlige kontrol af denne gødningstype, i bilag IV til nævnte forordning.

| (4) | Desuden bør metode 1 om prøveforberedelse udvikles yderligere ved at inddrage supplerende europæiske standarder for prøvetagning generelt samt for prøvetagning af statiske bunker. Endelig er den nuværende metode 9 for mikronæringsstoffer i en koncentration på 10 % eller mindre og metode 10 for mikronæringsstoffer med indhold større end 10 % i bilag IV ikke internationalt anerkendt og bør erstattes af europæiske standarder, som Den Europæiske Standardiseringsorganisation for nylig har udarbejdet. |
| --- | --- |

(4)

Desuden bør metode 1 om prøveforberedelse udvikles yderligere ved at inddrage supplerende europæiske standarder for prøvetagning generelt samt for prøvetagning af statiske bunker. Endelig er den nuværende metode 9 for mikronæringsstoffer i en koncentration på 10 % eller mindre og metode 10 for mikronæringsstoffer med indhold større end 10 % i bilag IV ikke internationalt anerkendt og bør erstattes af europæiske standarder, som Den Europæiske Standardiseringsorganisation for nylig har udarbejdet.

| (5) | Forordning (EF) nr. 2003/2003 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(5)

Forordning (EF) nr. 2003/2003 bør derfor ændres.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 32 i forordning (EF) nr. 2003/2003 — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 32 i forordning (EF) nr. 2003/2003 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 2003/2003 foretages følgende ændringer:

| 1) | Bilag I ændres som anført i bilag I til nærværende forordning. |
| --- | --- |

1)

Bilag I ændres som anført i bilag I til nærværende forordning.

| 2) | Bilag IV ændres som anført i bilag II til nærværende forordning. |
| --- | --- |

2)

Bilag IV ændres som anført i bilag II til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juni 2019.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 304 af 21.11.2003, s. 1.

1

---

BILAG I

Følgende tilføjes som række 5 i tabel F.1. i bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003:

| »5 | Isomerisk blanding af 2-(3,4-dimethylpyrazol-1-yl)-ravsyre og 2-(4,5-dimethylpyrazol-1-yl)-ravsyre (DMPSA)
  EC-nr. 940-877-5 | Minimum: 0,8
  Maksimum: 1,6«. | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |

»5

Isomerisk blanding af 2-(3,4-dimethylpyrazol-1-yl)-ravsyre og 2-(4,5-dimethylpyrazol-1-yl)-ravsyre (DMPSA)

EC-nr. 940-877-5

Minimum: 0,8

Maksimum: 1,6«.

---

BILAG II

I bilag IV til forordning (EF) nr. 2003/2003 ændres punkt B således:

| 1) | Metode 1 affattes således:

  »Metode 1
  Prøveforberedelse og prøvetagning
  Metode 1.1

  Prøvetagning med henblik på analyse


  EN 1482-1: Gødninger og jordbrugskalk — Prøvetagning og prøveforberedelse — del 1: Prøvetagning

  Metode 1.2
  Prøveforberedelse med henblik på analyse

  EN 1482-2: Gødninger og jordbrugskalk — Prøvetagning og prøveforberedelse — del 2: Prøveforberedelse

  Metode 1.3

  Udtagning fra statiske dynger med henblik på analyse


  EN 1482-3: Gødninger og jordbrugskalk — Prøvetagning og prøveforberedelse — del 3: Udtagning fra statiske dynger
  «. |
| --- | --- |

1)

Metode 1 affattes således:

»Metode 1

Prøveforberedelse og prøvetagning

Metode 1.1

Prøvetagning med henblik på analyse

EN 1482-1: Gødninger og jordbrugskalk — Prøvetagning og prøveforberedelse — del 1: Prøvetagning

Metode 1.2

Prøveforberedelse med henblik på analyse

EN 1482-2: Gødninger og jordbrugskalk — Prøvetagning og prøveforberedelse — del 2: Prøveforberedelse

Metode 1.3

Udtagning fra statiske dynger med henblik på analyse

EN 1482-3: Gødninger og jordbrugskalk — Prøvetagning og prøveforberedelse — del 3: Udtagning fra statiske dynger
  «.

| 2) | Metode 9 affattes således:

  »Metode 9
  Mikronæringsstoffer i en koncentration på 10 % eller mindre
  Metode 9.1

  Ekstraktion af mikronæringsstoffer i gødning med kongevand


  EN 16964: Gødning — Ekstraktion af mikronæringsstoffer i gødning med kongevand

  Denne analysemetode er ringtestet.
  Metode 9.2

  Ekstraktion af vandopløselige mikronæringsstoffer i gødning og fjernelse af organiske forbindelser i gødningsekstrakter


  EN 16962: Gødning — Ekstraktion af vandopløselige mikronæringsstoffer i gødning og fjernelse af organiske forbindelser i gødningsekstrakter

  Denne analysemetode er ringtestet.
  Metode 9.3

  Bestemmelse af cobalt, kobber, jern, mangan og zink ved hjælp af flammeatomabsorptionsspektrometri (FAAS)


  EN 16965: Gødning — Bestemmelse af kobolt, kobber, jern, mangan og zink ved hjælp af flammeatomabsorptionsspektrometri (FAAS)

  Denne analysemetode har været underkastet en ringtest.
  Metode 9.4

  Bestemmelse af bor, cobalt, kobber, jern, mangan, molybdæn og zink ved hjælp af ICP-AES


  EN 16963: Gødning — Bestemmelse af bor, kobolt, kobber, jern, mangan, molybdæn og zink ved hjælp af ICP-AES

  Denne analysemetode er ringtestet.
  Metode 9.5

  Bestemmelse af bor ved hjælp af spektrometri med azomethin-H


  EN 17041: Gødning — Bestemmelse af bor i koncentrationer ≤ 10 % ved hjælp af spektrometri med azomethin-H

  Denne analysemetode er ringtestet.
  Metode 9.6

  Bestemmelse af molybdæn ved hjælp af spektrometri af et kompleks med ammoniumthiocyanat


  EN 17043: Gødning — Bestemmelse af molybdæn i koncentrationer ≤ 10 % ved hjælp af spektrometri af et kompleks med ammoniumthiocyanat

  Denne analysemetode er ringtestet.« |
| --- | --- |

2)

Metode 9 affattes således:

»Metode 9

Mikronæringsstoffer i en koncentration på 10 % eller mindre

Metode 9.1

Ekstraktion af mikronæringsstoffer i gødning med kongevand

EN 16964: Gødning — Ekstraktion af mikronæringsstoffer i gødning med kongevand

Denne analysemetode er ringtestet.

Metode 9.2

Ekstraktion af vandopløselige mikronæringsstoffer i gødning og fjernelse af organiske forbindelser i gødningsekstrakter

EN 16962: Gødning — Ekstraktion af vandopløselige mikronæringsstoffer i gødning og fjernelse af organiske forbindelser i gødningsekstrakter

Denne analysemetode er ringtestet.

Metode 9.3

Bestemmelse af cobalt, kobber, jern, mangan og zink ved hjælp af flammeatomabsorptionsspektrometri (FAAS)

EN 16965: Gødning — Bestemmelse af kobolt, kobber, jern, mangan og zink ved hjælp af flammeatomabsorptionsspektrometri (FAAS)

Denne analysemetode har været underkastet en ringtest.

Metode 9.4

Bestemmelse af bor, cobalt, kobber, jern, mangan, molybdæn og zink ved hjælp af ICP-AES

EN 16963: Gødning — Bestemmelse af bor, kobolt, kobber, jern, mangan, molybdæn og zink ved hjælp af ICP-AES

Denne analysemetode er ringtestet.

Metode 9.5

Bestemmelse af bor ved hjælp af spektrometri med azomethin-H

EN 17041: Gødning — Bestemmelse af bor i koncentrationer ≤ 10 % ved hjælp af spektrometri med azomethin-H

Denne analysemetode er ringtestet.

Metode 9.6

Bestemmelse af molybdæn ved hjælp af spektrometri af et kompleks med ammoniumthiocyanat

EN 17043: Gødning — Bestemmelse af molybdæn i koncentrationer ≤ 10 % ved hjælp af spektrometri af et kompleks med ammoniumthiocyanat

Denne analysemetode er ringtestet.«

| 3) | Metode 10 affattes således:

  »
  Metode 10


  Mikronæringsstoffer med indhold større end 10 %

  Metode 10.1

  Ekstraktion af mikronæringsstoffer i gødning med kongevand


  EN 16964: Gødning — Ekstraktion af mikronæringsstoffer i gødning med kongevand

  Denne analysemetode er ringtestet.
  Metode 10.2

  Ekstraktion af vandopløselige mikronæringsstoffer i gødning og fjernelse af organiske forbindelser i gødningsekstrakter


  EN 16962: Gødning — Ekstraktion af vandopløselige mikronæringsstoffer i gødning og fjernelse af organiske forbindelser i gødningsekstrakter

  Denne analysemetode er ringtestet.
  Metode 10.3

  Bestemmelse af cobalt, kobber, jern, mangan og zink ved hjælp af flammeatomabsorptionsspektrometri (FAAS)


  EN 16965: Gødning — Bestemmelse af kobolt, kobber, jern, mangan og zink ved hjælp af flammeatomabsorptionsspektrometri (FAAS)

  Denne analysemetode er ringtestet.
  Metode 10.4

  Bestemmelse af bor, cobalt, kobber, jern, mangan, molybdæn og zink ved hjælp af ICP-AES


  EN 16963: Gødning — Bestemmelse af bor, kobolt, kobber, jern, mangan, molybdæn og zink ved hjælp af ICP-AES

  Denne analysemetode er ringtestet.
  Metode 10.5

  Bestemmelse af bor ved hjælp af syretitrering


  EN 17042: Gødning — Bestemmelse af bor i koncentrationer > 10 % ved hjælp af syretitrering

  Denne analysemetode er ikke ringtestet.
  Metode 10.6

  Bestemmelse af molybdæn ved hjælp af gravimetrisk metode med 8-hydroxychinolin


  CEN/TS 17060: Gødning — Bestemmelse af molybdæn i koncentrationer > 10 % ved hjælp af gravimetrisk metode med 8-hydroxychinolin

  Denne analysemetode er ikke ringtestet.« |
| --- | --- |

3)

Metode 10 affattes således:

»
  Metode 10

Mikronæringsstoffer med indhold større end 10 %

Metode 10.1

Ekstraktion af mikronæringsstoffer i gødning med kongevand

EN 16964: Gødning — Ekstraktion af mikronæringsstoffer i gødning med kongevand

Denne analysemetode er ringtestet.

Metode 10.2

Ekstraktion af vandopløselige mikronæringsstoffer i gødning og fjernelse af organiske forbindelser i gødningsekstrakter

EN 16962: Gødning — Ekstraktion af vandopløselige mikronæringsstoffer i gødning og fjernelse af organiske forbindelser i gødningsekstrakter

Denne analysemetode er ringtestet.

Metode 10.3

Bestemmelse af cobalt, kobber, jern, mangan og zink ved hjælp af flammeatomabsorptionsspektrometri (FAAS)

EN 16965: Gødning — Bestemmelse af kobolt, kobber, jern, mangan og zink ved hjælp af flammeatomabsorptionsspektrometri (FAAS)

Denne analysemetode er ringtestet.

Metode 10.4

Bestemmelse af bor, cobalt, kobber, jern, mangan, molybdæn og zink ved hjælp af ICP-AES

EN 16963: Gødning — Bestemmelse af bor, kobolt, kobber, jern, mangan, molybdæn og zink ved hjælp af ICP-AES

Denne analysemetode er ringtestet.

Metode 10.5

Bestemmelse af bor ved hjælp af syretitrering

EN 17042: Gødning — Bestemmelse af bor i koncentrationer > 10 % ved hjælp af syretitrering

Denne analysemetode er ikke ringtestet.

Metode 10.6

Bestemmelse af molybdæn ved hjælp af gravimetrisk metode med 8-hydroxychinolin

CEN/TS 17060: Gødning — Bestemmelse af molybdæn i koncentrationer > 10 % ved hjælp af gravimetrisk metode med 8-hydroxychinolin

Denne analysemetode er ikke ringtestet.«

| 4) | I metode 12 indsættes som metode 12.8:

  »Metode 12.8

  Bestemmelse af DMPSA


  EN 17090: Gødning — Bestemmelse af nitrifikationshæmmer DMPSA i gødning — Metode ved hjælp af HPLC

  Denne analysemetode er ringtestet.« |
| --- | --- |

4)

I metode 12 indsættes som metode 12.8:

»Metode 12.8

Bestemmelse af DMPSA

EN 17090: Gødning — Bestemmelse af nitrifikationshæmmer DMPSA i gødning — Metode ved hjælp af HPLC

Denne analysemetode er ringtestet.«

---

| 28.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 175/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 175/31

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/1103

af 27. juni 2019

om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1210/2003 om visse specifikke restriktioner i de økonomiske og finansielle forbindelser med Irak

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1210/2003 af 7. juli 2003 om visse specifikke restriktioner i de økonomiske og finansielle forbindelser med Irak og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2465/96 (1), særlig artikel 11, litra b), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag III til forordning (EF) nr. 1210/2003 indeholder en liste over den tidligere irakiske regerings offentlige instanser, virksomheder og institutioner og fysiske og juridiske personer, organer og sammenslutninger, der er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer, som den 22. maj 2003 var placeret uden for Irak, i henhold til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Bilag III til forordning (EF) nr. 1210/2003 indeholder en liste over den tidligere irakiske regerings offentlige instanser, virksomheder og institutioner og fysiske og juridiske personer, organer og sammenslutninger, der er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer, som den 22. maj 2003 var placeret uden for Irak, i henhold til nævnte forordning.

| (2) | Den 24. juni 2019 besluttede Sanktionskomitéen under FN's Sikkerhedsråd at fjerne 17 punkter fra listen over personer eller sammenslutninger, der er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer. |
| --- | --- |

(2)

Den 24. juni 2019 besluttede Sanktionskomitéen under FN's Sikkerhedsråd at fjerne 17 punkter fra listen over personer eller sammenslutninger, der er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer.

| (3) | Bilag III til forordning (EF) nr. 1210/2003 bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(3)

Bilag III til forordning (EF) nr. 1210/2003 bør derfor ændres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag III til forordning (EF) nr. 1210/2003 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juni 2019.

På Kommissionens vegne

For formanden

Chef for Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter

---

(1)  
  EUT L 169 af 8.7.2003, s. 6.

1

---

BILAG

I bilag III til Rådets forordning (EF) nr. 1210/2003 udgår følgende punkter:

| »18. | AUTOMOBILE STATE ENTERPRISE. Adresse: Near Andulus Square, off Nidal Street, P.O. Box 3270, Baghdad, Irak.« |
| --- | --- |

»18.

| »30. | DIRECTORATE GENERAL OF MEDICAL SUPPLIES (alias DIRECTORATE GENERAL OF MEDICAL APPLIANCES). Adresser: a) P.O. Box 17041, Baghdad, Irak.; b) P.O. Box 17014, Al-Hurriya, Baghdad, Irak.« |
| --- | --- |

»30.

| »33. | DIRECTORATE OF TRANSFORMERS PROJECT. Adresse: P.O. Box 21, Baquba, Diala, Irak.« |
| --- | --- |

»33.

| »60. | IRAQI COMPANY FOR CARTON MANUFACTURIES. Adresse: P.O. Box 29029, Za'Faraniya, Baghdad, Irak.« |
| --- | --- |

»60.

| »66. | IRAQI REFRESHMENT COMPANY. Adresse: P.O. Box 2339, Alwiyah, Za'Faraniya, Industrial Area, Baghdad, Irak.« |
| --- | --- |

»66.

| »82. | MISHRAQ SULPHUR STATE ENTERPRISE. Adresse: P.O. Box 54, Al Ishraq-Ninawa, Mosul, Irak.« |
| --- | --- |

»82.

| »103. | NORTHERN CEMENT STATE ENTERPRISE. Adresse: P.O. Box 1, Sulaimaniyah, Irak.« |
| --- | --- |

»103.

| »114. | STATE BATTERY MANUFACTURING ESTABLISHMENT (alias STATE BATTERY MANUFACTURING ENTERPRISE). Adresse: P.O. Box 190, Al-Waziriyah, Safi El-Din, Al-Hilli St., Baghdad, Irak.« |
| --- | --- |

»114.

| »120. | STATE COMPANY FOR PLASTIC BAGS INDUSTRIES IN TIKRIT. Adresse: P.O. Box 12, Muhafadha Salah Aldin, Tikrit, Irak.« |
| --- | --- |

»120.

| »136. | STATE ENTERPRISE FOR GLASS AND CERAMIC INDUSTRIES. Adresse: Ramadi, Al Anbar, Irak.« |
| --- | --- |

»136.

| »148. | STATE ENTERPRISE FOR RAW BUILDING MATERIALS. Adresse: P.O. Box 5890, Alwiya, near Unknown Soldier, Saadoun Street, Baghdad, Irak.« |
| --- | --- |

»148.

| »154. | STATE ENTERPRISE FOR WOOD INDUSTRIES. Adresser: a) Abu Sukhair, P.O. Box 20, Najaf, Irak; b) Manadhira, Al-Najaf, Irak.« |
| --- | --- |

»154.

| »182. | STATE ORGANIZATION FOR INDUSTRIAL DEVELOPMENT. Adresse: Khullani Square, Khulafa St., Baghdad, Irak.« |
| --- | --- |

»182.

| »187. | STATE ORGANIZATION FOR ROADS AND BRIDGES (alias a) STATE ESTABLISHMENT OF BRIDGES CONSTRUCTION, b) STATE ESTABLISHMENT FOR MIDDLE AREA (ROADS), c) STATE ESTABLISHMENT OF CONSTRUCTION OF ROADS (SOUTHERN AREA), d) STATE ESTABLISHMENT OF CONSTRUCTION OF ROADS (NORTHERN AREA), e) STATE ESTABLISHMENT OF CONSTRUCTION OF ROADS (MIDDLE AREA AROUND ELPHURATE), f) STATE ESTABLISHMENT OF EXPRESSWAY ROADS). Adresser: a) Karradat Mariam, Karkh, P.O. Box 917, Baghdad, Irak; b) Nassiryah, Irak; c) Kirkuk, Irak; d) Hilla, Irak; e) Yousufia, Irak.« |
| --- | --- |

»187.

| »185. | STATE ORGANIZATION FOR MINERALS. Adresse: P.O. Box 2330, Sa'doon Street, Baghdad, Irak.« |
| --- | --- |

»185.

| »27. | DIRECTORATE GENERAL OF GENERATION AND TRANSMISSION OF ELECTRICITY. Adresse: P.O. Box 1058, Al-Masbah, bygning 4/356, Baghdad, Irak.« |
| --- | --- |

»27.

| »89. | NASSIRITYAH THERMAL POWER STATION. Adresse: P.O. Box 31, Nassiriyah, Irak.« |
| --- | --- |

»89.

---

AFGØRELSER

| 28.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 175/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 175/33

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2019/1104

af 25. juni 2019

om ændring af afgørelse (EU) 2015/116 om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 305,

under henvisning til anmodning fra den estiske regering, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 26. januar 2015 vedtog Rådet afgørelse (EU) 2015/116 (1) om beskikkelse af navnlig estiske medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. januar 2015 vedtog Rådet afgørelse (EU) 2015/116 (1) om beskikkelse af navnlig estiske medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020.

| (2) | Mihkel JUHKAMI (Mayor of Rakvere City) og Kurmet MÜÜRSEPP (Member of Antsla Rural Municipality Council) har været medlemmer af Regionsudvalget siden den 26. januar 2015. |
| --- | --- |

(2)

Mihkel JUHKAMI (Mayor of Rakvere City) og Kurmet MÜÜRSEPP (Member of Antsla Rural Municipality Council) har været medlemmer af Regionsudvalget siden den 26. januar 2015.

| (3) | Rait PIHELGAS (Mayor of Ambla Rural Municipality) og Jan TREI (Mayor of Viimsi Rural Municipality) har været suppleanter til Regionsudvalget siden den 26. januar 2015. |
| --- | --- |

(3)

Rait PIHELGAS (Mayor of Ambla Rural Municipality) og Jan TREI (Mayor of Viimsi Rural Municipality) har været suppleanter til Regionsudvalget siden den 26. januar 2015.

| (4) | Ved skrivelse af 4. juni 2019 underrettede Estlands regering Rådet om ændringer af de embeder, som Mihkel JUHKAMI, Kurmet MÜÜRSEPP, Rait PIHELGAS og Jan TREI beklæder i forbindelse med deres mandater. |
| --- | --- |

(4)

Ved skrivelse af 4. juni 2019 underrettede Estlands regering Rådet om ændringer af de embeder, som Mihkel JUHKAMI, Kurmet MÜÜRSEPP, Rait PIHELGAS og Jan TREI beklæder i forbindelse med deres mandater.

| (5) | Afgørelse (EU) 2015/116 bør ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(5)

Afgørelse (EU) 2015/116 bør ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I bilag I til afgørelse (EU) 2015/116, erstattes oplysningerne vedrørende Mihkel JUHKAMI og Kurmet MÜÜRSEPP hermed som følger:

»Mihkel JUHKAMI

Chairman of Rakvere Town Council

Kurmet MÜÜRSEPP

Deputy Mayor of Antsla Rural Municipality
  «.

Artikel 2

I bilag II til afgørelse (EU) 2015/116 erstattes oplysningerne vedrørende Rait PIHELGAS og Jan TREI hermed som følger:

»Rait PIHELGAS

Mayor of Järva Rural Municipality

Jan TREI

Member of Viimsi Rural Municipality Council
  «.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 25. juni 2019.

På Rådets vegne

A. ANTON

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse (EU) 2015/116 af 26. januar 2015 om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020 (EUT L 20 af 27.1.2015, s. 42).

1

---

| 28.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 175/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 175/35

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2019/1105

af 25. juni 2019

om beskikkelse af en suppleant til Regionsudvalget efter indstilling fra Den Italienske Republik

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 305,

under henvisning til indstilling fra den italienske regering, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 26. januar 2015, den 5. februar 2015 og den 23. juni 2015 afgørelse (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) og (EU) 2015/994 (3) om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020. |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 26. januar 2015, den 5. februar 2015 og den 23. juni 2015 afgørelse (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) og (EU) 2015/994 (3) om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020.

| (2) | Der er blevet en plads ledig som suppleant til Regionsudvalget, efter at Giuseppe DI PANGRAZIOs mandatperiode er udløbet — |
| --- | --- |

(2)

Der er blevet en plads ledig som suppleant til Regionsudvalget, efter at Giuseppe DI PANGRAZIOs mandatperiode er udløbet —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende beskikkes herved som suppleant til Regionsudvalget for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2020:

| — | Roberto SANTANGELO, Vice Presidente del Consiglio e Consigliere della Regione Abruzzo. |
| --- | --- |

—

Roberto SANTANGELO, Vice Presidente del Consiglio e Consigliere della Regione Abruzzo.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 25. juni 2019

På Rådets vegne

A. ANTON

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse (EU) 2015/116 af 26. januar 2015 om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020 (EUT L 20 af 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Rådets afgørelse (EU) 2015/190 af 5. februar 2015 om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020 (EUT L 31 af 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Rådets afgørelse (EU) 2015/994 af 23. juni 2015 om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020 (EUT L 159 af 25.6.2015, s. 70).

3

---

| 28.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 175/36 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 175/36

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2019/1106

af 25. juni 2019

om beskikkelse af et medlem af Regionsudvalget efter indstilling fra Den Italienske Republik

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 305,

under henvisning til indstilling fra den italienske regering, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 26. januar 2015, den 5. februar 2015 og den 23. juni 2015 afgørelse (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) og (EU) 2015/994 (3) om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020. |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 26. januar 2015, den 5. februar 2015 og den 23. juni 2015 afgørelse (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) og (EU) 2015/994 (3) om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020.

| (2) | Der er blevet en plads ledig som medlem af Regionsudvalget, efter at Francesco PIGLIARUs mandatperiode er udløbet — |
| --- | --- |

(2)

Der er blevet en plads ledig som medlem af Regionsudvalget, efter at Francesco PIGLIARUs mandatperiode er udløbet —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende beskikkes herved som medlem af Regionsudvalget for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2020:

| — | Christian SOLINAS, Presidente della Regione Sardegna. |
| --- | --- |

—

Christian SOLINAS, Presidente della Regione Sardegna.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 25. juni 2019.

På Rådets vegne

A. ANTON

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse (EU) 2015/116 af 26. januar 2015 om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020 (EUT L 20 af 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Rådets afgørelse (EU) 2015/190 af 5. februar 2015 om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020 (EUT L 31 af 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Rådets afgørelse (EU) 2015/994 af 23. juni 2015 om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020 (EUT L 159 af 25.6.2015, s. 70).

3

---

| 28.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 175/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 175/37

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2019/1107

af 25. juni 2019

om beskikkelse af en suppleant til Regionsudvalget efter indstilling fra Kongeriget Spanien

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 305,

under henvisning til indstilling fra den spanske regering, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 26. januar, den 5. februar og den 23. juni 2015 afgørelse (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) og (EU) 2015/994 (3) om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020. Den 16. december 2015 trådte Maria Luisa de MIGUEL ANASAGASTI i stedet for Javier GONZALEZ ORTIZ som suppleant, jf. Rådets afgørelse (EU) 2015/2397 (4). |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 26. januar, den 5. februar og den 23. juni 2015 afgørelse (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) og (EU) 2015/994 (3) om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020. Den 16. december 2015 trådte Maria Luisa de MIGUEL ANASAGASTI i stedet for Javier GONZALEZ ORTIZ som suppleant, jf. Rådets afgørelse (EU) 2015/2397 (4).

| (2) | Der er blevet en plads ledig som suppleant til Regionsudvalget, efter at Maria Luisa de MIGUEL ANASAGASTIs mandatperiode er udløbet — |
| --- | --- |

(2)

Der er blevet en plads ledig som suppleant til Regionsudvalget, efter at Maria Luisa de MIGUEL ANASAGASTIs mandatperiode er udløbet —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende beskikkes herved som suppleant til Regionsudvalget for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2020:

| — | Julián ZAFRA DÍAZ, Director General de Asuntos Económicos con la Unión Europea del Gobierno de Canarias. |
| --- | --- |

—

Julián ZAFRA DÍAZ, Director General de Asuntos Económicos con la Unión Europea del Gobierno de Canarias.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 25. juni 2019.

På Rådets vegne

A. ANTON

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse (EU) 2015/116 af 26. januar 2015 om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020 (EUT L 20 af 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Rådets afgørelse (EU) 2015/190 af 5. februar 2015 om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020 (EUT L 31 af 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Rådets afgørelse (EU) 2015/994 af 23. juni 2015 om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2015 til den 25. januar 2020 (EUT L 159 af 25.6.2015, s. 70).

3

(4)  Rådets afgørelse (EU) 2015/2397 af 16. december 2015 om beskikkelse af et spansk medlem af og en spansk suppleant til Regionsudvalget (EUT L 332 af 18.12.2015, s. 144).

4

---

| 28.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 175/38 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 175/38

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2019/1108

af 27. juni 2019

om ændring af afgørelse 2014/512/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 29,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 31. juli 2014 vedtog Rådet afgørelse 2014/512/FUSP (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 31. juli 2014 vedtog Rådet afgørelse 2014/512/FUSP (1).

| (2) | Det Europæiske Råd blev den 19. marts 2015 enigt om, at de fornødne foranstaltninger ville blive truffet for klart at kæde varigheden af de restriktive foranstaltninger sammen med den fuldstændige gennemførelse af Minskaftalerne, idet der blev taget hensyn til, at den fuldstændige gennemførelse forventedes at være sket senest den 31. december 2015. |
| --- | --- |

(2)

Det Europæiske Råd blev den 19. marts 2015 enigt om, at de fornødne foranstaltninger ville blive truffet for klart at kæde varigheden af de restriktive foranstaltninger sammen med den fuldstændige gennemførelse af Minskaftalerne, idet der blev taget hensyn til, at den fuldstændige gennemførelse forventedes at være sket senest den 31. december 2015.

| (3) | Den 21. december 2018 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2018/2078 (2) og forlængede Rådet afgørelse 2014/512/FUSP indtil den 31. juli 2019, så Rådet kunne vurdere gennemførelsen af Minskaftalerne yderligere. |
| --- | --- |

(3)

Den 21. december 2018 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2018/2078 (2) og forlængede Rådet afgørelse 2014/512/FUSP indtil den 31. juli 2019, så Rådet kunne vurdere gennemførelsen af Minskaftalerne yderligere.

| (4) | På baggrund af vurderingen af gennemførelsen af Minskaftalerne finder Rådet, at afgørelse 2014/512/FUSP bør forlænges med yderligere seks måneder, så Rådet kan vurdere aftalernes gennemførelse yderligere. |
| --- | --- |

(4)

På baggrund af vurderingen af gennemførelsen af Minskaftalerne finder Rådet, at afgørelse 2014/512/FUSP bør forlænges med yderligere seks måneder, så Rådet kan vurdere aftalernes gennemførelse yderligere.

| (5) | Afgørelse 2014/512/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(5)

Afgørelse 2014/512/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Artikel 9, stk. 1, første afsnit, i afgørelse 2014/512/FUSP affattes således:

»1.   Denne afgørelse finder anvendelse indtil den 31. januar 2020.«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juni 2019.

På Rådets vegne

G. CIAMBA

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse 2014/512/FUSP af 31. juli 2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 229 af 31.7.2014, s. 13).

1

(2)  Rådets afgørelse (FUSP) 2018/2078 af 21. december 2018 om ændring af afgørelse 2014/512/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 331 af 28.12.2018, s. 224).

2

---

| 28.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 175/39 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 175/39

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2019/1109

af 27. juni 2019

om afslutning af proceduren vedrørende importen af svejsede rør og hule profiler med kvadratisk eller rektangulært tværsnit, af jern (bortset fra støbejern) eller stål (bortset fra rustfrit stål), med oprindelse i Republikken Nordmakedonien, Rusland og Tyrkiet

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (»grundforordningen«) (1), særlig artikel 9,

efter høring af medlemsstaterne, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.1.   Indledning

Indledning

| (1) | Den 28. september 2018 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antidumpingundersøgelse vedrørende importen til Unionen af svejsede rør og hule profiler med firkantet eller rektangulært tværsnit, af jern (bortset fra støbejern) eller stål (bortset fra rustfrit stål), men undtagen af den art, der anvendes til olie- og gasledninger, og undtagen foringsrør og produktionsrør af den art, der anvendes ved udvinding af olie og gas (»hule profiler«), med oprindelse i Republikken Nordmakedonien, Rusland og Tyrkiet (»de pågældende lande«), på grundlag af grundforordningens artikel 5. Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelsen«). |
| --- | --- |

(1)

Den 28. september 2018 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antidumpingundersøgelse vedrørende importen til Unionen af svejsede rør og hule profiler med firkantet eller rektangulært tværsnit, af jern (bortset fra støbejern) eller stål (bortset fra rustfrit stål), men undtagen af den art, der anvendes til olie- og gasledninger, og undtagen foringsrør og produktionsrør af den art, der anvendes ved udvinding af olie og gas (»hule profiler«), med oprindelse i Republikken Nordmakedonien, Rusland og Tyrkiet (»de pågældende lande«), på grundlag af grundforordningens artikel 5. Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelsen«).

Den Europæiske Unions Tidende

2

| (2) | Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage indgivet den 14. august 2018 af Defence Committee of the welded steel tubes Industry of the European Union (»klageren«) på vegne af EU-producenterne. De virksomheder, som klageren repræsenterede, tegnede sig for over 40 % af den samlede EU-produktion af hule profiler. Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, som var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage indgivet den 14. august 2018 af Defence Committee of the welded steel tubes Industry of the European Union (»klageren«) på vegne af EU-producenterne. De virksomheder, som klageren repræsenterede, tegnede sig for over 40 % af den samlede EU-produktion af hule profiler. Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, som var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen.

1.2.   Anmodning om registrering

Anmodning om registrering

| (3) | Den 20. december 2018 indgav klageren en anmodning om registrering af importen fra de berørte lande i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 5. Klageren påstod, at der havde været en betydelig stigning i importen fra de pågældende lande ved at sammenligne:






  a) | mængden for perioden efter udgangen af undersøgelsesperioden (»UP«) (juli-oktober 2018) med perioden juli-oktober 2017 og |
| --- | --- | --- |

(3)

Den 20. december 2018 indgav klageren en anmodning om registrering af importen fra de berørte lande i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 5. Klageren påstod, at der havde været en betydelig stigning i importen fra de pågældende lande ved at sammenligne:

a)

mængden for perioden efter udgangen af undersøgelsesperioden (»UP«) (juli-oktober 2018) med perioden juli-oktober 2017 og

| b) | den gennemsnitlige månedlige import fra de pågældende lande i perioden efter indledningen af undersøgelsen (oktober og november 2018) med til den tilsvarende periode det foregående år. |
| --- | --- |

b)

den gennemsnitlige månedlige import fra de pågældende lande i perioden efter indledningen af undersøgelsen (oktober og november 2018) med til den tilsvarende periode det foregående år.

1.3.   Interesserede parter

Interesserede parter

| (4) | I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte den med henblik på at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen specifikt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter og myndighederne i Nordmakedonien, Rusland og Tyrkiet, kendte importører, forhandlere samt sammenslutninger, som, den vidste, var berørt af indledningen af undersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage. |
| --- | --- |

(4)

I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte den med henblik på at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen specifikt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter og myndighederne i Nordmakedonien, Rusland og Tyrkiet, kendte importører, forhandlere samt sammenslutninger, som, den vidste, var berørt af indledningen af undersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage.

| (5) | De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og til at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. |
| --- | --- |

(5)

De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og til at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

1.4.   Stikprøveudtagning

Stikprøveudtagning

| (6) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(6)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17.

1.4.1.   Stikprøveudtagning af EU-producenter

Stikprøveudtagning af EU-producenter

| (7) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter, jf. grundforordningens artikel 17. Kommissionen udtog stikprøven ud fra produktionsmængden af samme vare i Unionen mellem juli 2017 og juni 2018 og den geografiske spredning. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve. En af producenterne i den foreløbige stikprøve underrettede Kommissionen om, at denne ikke var i stand til at udfylde et fuldstændigt spørgeskema og derfor ikke ønskede at indgå i stikprøven af EU-producenter. Kommissionen besluttede derfor at revidere stikprøven af EU-producenter ved at erstatte denne producent med den næststørste EU-producent, for så vidt angår produktionsmængde. Den endelige stikprøve tegnede sig for over 30 % af den anslåede EU-produktion af samme vare og blev anset for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(7)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter, jf. grundforordningens artikel 17. Kommissionen udtog stikprøven ud fra produktionsmængden af samme vare i Unionen mellem juli 2017 og juni 2018 og den geografiske spredning. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve. En af producenterne i den foreløbige stikprøve underrettede Kommissionen om, at denne ikke var i stand til at udfylde et fuldstændigt spørgeskema og derfor ikke ønskede at indgå i stikprøven af EU-producenter. Kommissionen besluttede derfor at revidere stikprøven af EU-producenter ved at erstatte denne producent med den næststørste EU-producent, for så vidt angår produktionsmængde. Den endelige stikprøve tegnede sig for over 30 % af den anslåede EU-produktion af samme vare og blev anset for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.

1.4.2.   Stikprøveudtagning af importører

Stikprøveudtagning af importører

| (8) | For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage denne anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen om at afgive de i indledningsmeddelelsen angivne oplysninger. |
| --- | --- |

(8)

For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage denne anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen om at afgive de i indledningsmeddelelsen angivne oplysninger.

| (9) | Tolv ikke forretningsmæssigt forbundne importører gav sig til kende over for Kommissionen, og fire af dem importerede varer fra de pågældende lande i undersøgelsesperioden, afgav de ønskede oplysninger og indvilligede også i at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve på tre importører ud fra den største importmængde til Unionen og deres geografiske placering i Unionen. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle kendte, berørte importører hørt om udtagningen af stikprøven. Der blev ikke fremsat bemærkninger hertil. |
| --- | --- |

(9)

Tolv ikke forretningsmæssigt forbundne importører gav sig til kende over for Kommissionen, og fire af dem importerede varer fra de pågældende lande i undersøgelsesperioden, afgav de ønskede oplysninger og indvilligede også i at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve på tre importører ud fra den største importmængde til Unionen og deres geografiske placering i Unionen. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle kendte, berørte importører hørt om udtagningen af stikprøven. Der blev ikke fremsat bemærkninger hertil.

1.4.3.   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Nordmakedonien, Rusland og Tyrkiet

Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Nordmakedonien, Rusland og Tyrkiet

| (10) | For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage denne anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Nordmakedonien, Rusland og Tyrkiet om at afgive de i indledningsmeddelelsen angivne oplysninger. Kommissionen anmodede desuden Nordmakedoniens, Ruslands og Tyrkiets repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter i deres respektive lande, der kunne være interesserede i at deltage i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(10)

For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage denne anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Nordmakedonien, Rusland og Tyrkiet om at afgive de i indledningsmeddelelsen angivne oplysninger. Kommissionen anmodede desuden Nordmakedoniens, Ruslands og Tyrkiets repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter i deres respektive lande, der kunne være interesserede i at deltage i undersøgelsen.

| (11) | Ti eksporterende producenter i Tyrkiet, tre i Nordmakedonien og to i Rusland afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. |
| --- | --- |

(11)

Ti eksporterende producenter i Tyrkiet, tre i Nordmakedonien og to i Rusland afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven.

| (12) | I betragtning af det begrænsede antal eksporterende producenter i Nordmakedonien og Rusland besluttede Kommissionen, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig i disse to lande. |
| --- | --- |

(12)

I betragtning af det begrænsede antal eksporterende producenter i Nordmakedonien og Rusland besluttede Kommissionen, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig i disse to lande.

| (13) | For så vidt angår de eksporterende producenter i Tyrkiet, udtog Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, en stikprøve bestående af tre eksporterende producenter ud fra den største repræsentative eksportmængde til Unionen, som med rimelighed kunne undersøges inden for det tidsrum, der var til rådighed. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle berørte kendte eksporterende producenter og myndighederne i de pågældende lande hørt om udtagningen af stikprøven. Der blev ikke fremsat bemærkninger hertil. |
| --- | --- |

(13)

For så vidt angår de eksporterende producenter i Tyrkiet, udtog Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, en stikprøve bestående af tre eksporterende producenter ud fra den største repræsentative eksportmængde til Unionen, som med rimelighed kunne undersøges inden for det tidsrum, der var til rådighed. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle berørte kendte eksporterende producenter og myndighederne i de pågældende lande hørt om udtagningen af stikprøven. Der blev ikke fremsat bemærkninger hertil.

1.5.   Individuel undersøgelse

Individuel undersøgelse

| (14) | Én eksporterende producent i Tyrkiet anmodede om en individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3. På baggrund af konklusionerne i betragtning 97 var det ikke nødvendigt at behandle denne anmodning yderligere. |
| --- | --- |

(14)

Én eksporterende producent i Tyrkiet anmodede om en individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3. På baggrund af konklusionerne i betragtning 97 var det ikke nødvendigt at behandle denne anmodning yderligere.

1.5.1.   Spørgeskemabesvarelser

Spørgeskemabesvarelser

| (15) | Kommissionen gjorde spørgeskemaerne tilgængelige online på datoen for indledningen af proceduren og opfordrede de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter i Nordmakedonien, de to samarbejdsvillige eksporterende producenter i Rusland, de tre stikprøveudtagne eksporterende producenter i Tyrkiet, de fire stikprøveudtagne EU-producenter og de tre stikprøveudtagne ikke forretningsmæssigt forbundne importører til at svare på dem. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen gjorde spørgeskemaerne tilgængelige online på datoen for indledningen af proceduren og opfordrede de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter i Nordmakedonien, de to samarbejdsvillige eksporterende producenter i Rusland, de tre stikprøveudtagne eksporterende producenter i Tyrkiet, de fire stikprøveudtagne EU-producenter og de tre stikprøveudtagne ikke forretningsmæssigt forbundne importører til at svare på dem.

| (16) | Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter i Nordmakedonien, én samarbejdsvillig eksporterende producent i Rusland, de tre stikprøveudtagne eksporterende producenter og én eksporterende producent, som anmodede om en individuel undersøgelse i Tyrkiet, de fire stikprøveudtagene EU-producenter og de tre stikprøveudtagne ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Én eksporterende producent i Rusland indsendte ikke et svar og meddelte, at denne ikke ønskede at samarbejde. |
| --- | --- |

(16)

Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter i Nordmakedonien, én samarbejdsvillig eksporterende producent i Rusland, de tre stikprøveudtagne eksporterende producenter og én eksporterende producent, som anmodede om en individuel undersøgelse i Tyrkiet, de fire stikprøveudtagene EU-producenter og de tre stikprøveudtagne ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Én eksporterende producent i Rusland indsendte ikke et svar og meddelte, at denne ikke ønskede at samarbejde.

1.6.   Kontrolbesøg

Kontrolbesøg

| (17) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder: | European Steel Tube Association, Paris, Frankrig |
| --- | --- | --- |

(17)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:

European Steel Tube Association, Paris, Frankrig

| | De stikprøveudtagne EU-producenter:






  — | Tata Steel UK Limited, Corby, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- | --- |

De stikprøveudtagne EU-producenter:

—

Tata Steel UK Limited, Corby, Det Forenede Kongerige

| — | Tata Steel Tubes BV, Oosterhout and Zwijndrecht, Nederlandene |
| --- | --- |

—

Tata Steel Tubes BV, Oosterhout and Zwijndrecht, Nederlandene

| — | Marcegaglia Carbon Steel S.P.A, Gazoldo degli Ippoliti, Italien. |
| --- | --- |

—

Marcegaglia Carbon Steel S.P.A, Gazoldo degli Ippoliti, Italien.

| | Eksporterende producenter i Nordmakedonien






  — | FZC 11 Oktomvri AD, Kumanovo |
| --- | --- | --- |

Eksporterende producenter i Nordmakedonien

—

FZC 11 Oktomvri AD, Kumanovo

| — | IGM-Trade Ilija I dr. d.o.o. Kavadarci |
| --- | --- |

—

IGM-Trade Ilija I dr. d.o.o. Kavadarci

| — | Metalopromet Dooel, Strumica. |
| --- | --- |

—

Metalopromet Dooel, Strumica.

| | PAO Severstal Group:






  — | PAO Severstal, Cherepovets, Rusland |
| --- | --- | --- |

PAO Severstal Group:

—

PAO Severstal, Cherepovets, Rusland

| — | JSC Severstal Distribution, Cherepovets, Rusland |
| --- | --- |

—

JSC Severstal Distribution, Cherepovets, Rusland

| — | SIA Severstal Distribution, Riga, Letland |
| --- | --- |

—

SIA Severstal Distribution, Riga, Letland

| — | Severstal Export GmbH, Manno, Schweiz. |
| --- | --- |

—

Severstal Export GmbH, Manno, Schweiz.

| | Eksporterende producenter i Tyrkiet:






  — | Noksel Celik Boru Sanayi, Ankara |
| --- | --- | --- |

Eksporterende producenter i Tyrkiet:

—

Noksel Celik Boru Sanayi, Ankara

| — | Özdemir Boru Profil San. ve Tic. Ltd. Ști., Zonguldak |
| --- | --- |

—

Özdemir Boru Profil San. ve Tic. Ltd. Ști., Zonguldak

| — | Tosçelik Profil ve Sac Endüstrisi, Iskenderun |
| --- | --- |

—

Tosçelik Profil ve Sac Endüstrisi, Iskenderun

| — | Yücel Boru ve Profil Endüstrisi, Istanbul. |
| --- | --- |

—

Yücel Boru ve Profil Endüstrisi, Istanbul.

| | De stikprøveudtagne ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører:






  — | Kromat Trading Ltd, London, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- | --- |

De stikprøveudtagne ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører:

—

Kromat Trading Ltd, London, Det Forenede Kongerige

| — | Carl Spaeter GmbH, Duisburg, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Carl Spaeter GmbH, Duisburg, Tyskland.

1.7.   Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

| (18) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. juli 2017 til den 30. juni 2018 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2015 frem til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(18)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. juli 2017 til den 30. juni 2018 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2015 frem til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

Den pågældende vare

| (19) | Den pågældende vare er svejsede rør og hule profiler med firkantet eller rektangulært tværsnit, af jern (bortset fra støbejern) eller stål (bortset fra rustfrit stål), men undtagen af den art, der anvendes til olie- og gasledninger, og undtagen foringsrør og produktionsrør af den art, der anvendes ved udvinding af olie og gas, med oprindelse i Nordmakedonien, Rusland og Tyrkiet, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7306 61 92 og 7306 61 99 (»den pågældende vare«). |
| --- | --- |

(19)

Den pågældende vare er svejsede rør og hule profiler med firkantet eller rektangulært tværsnit, af jern (bortset fra støbejern) eller stål (bortset fra rustfrit stål), men undtagen af den art, der anvendes til olie- og gasledninger, og undtagen foringsrør og produktionsrør af den art, der anvendes ved udvinding af olie og gas, med oprindelse i Nordmakedonien, Rusland og Tyrkiet, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7306 61 92 og 7306 61 99 (»den pågældende vare«).

| (20) | Hule profiler har en lang række anvendelsesmuligheder, f.eks. byggeformål og bærende konstruktioner i bygge- og anlægsindustrien, håndteringsudstyr, værktøjsmaskiner, bilindustrien, landbrugsmaskiner, landbrugsmateriel og andre lignende anvendelser. |
| --- | --- |

(20)

Hule profiler har en lang række anvendelsesmuligheder, f.eks. byggeformål og bærende konstruktioner i bygge- og anlægsindustrien, håndteringsudstyr, værktøjsmaskiner, bilindustrien, landbrugsmaskiner, landbrugsmateriel og andre lignende anvendelser.

2.2.   Samme vare

Samme vare

| (21) | Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:






  — | den pågældende vare |
| --- | --- | --- |

(21)

Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:

—

den pågældende vare

| — | den vare, der fremstilles og sælges på de pågældende landes hjemmemarkeder |
| --- | --- |

—

den vare, der fremstilles og sælges på de pågældende landes hjemmemarkeder

| — | den vare, der produceres og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

—

den vare, der produceres og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

| (22) | Kommissionen besluttede derfor, at disse varer er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen besluttede derfor, at disse varer er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Nordmakedonien

Nordmakedonien

| (23) | Der var tre eksporterende producenter i Nordmakedonien, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, nemlig FZC 11 Oktomvri AD (»FZC«), IGM-Trade Ilija I dr. d.o.o. (»IGM«) og Metalopromet Dooel (»Metalopromet«). |
| --- | --- |

(23)

Der var tre eksporterende producenter i Nordmakedonien, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, nemlig FZC 11 Oktomvri AD (»FZC«), IGM-Trade Ilija I dr. d.o.o. (»IGM«) og Metalopromet Dooel (»Metalopromet«).

3.1.1.   Normal værdi

Normal værdi

| (24) | For at beregne den normale værdi undersøgte Kommissionen først, om det samlede hjemmemarkedssalg for hver enkelt samarbejdsvillig eksporterende producent var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget anses for at være repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder for hver eksporterende producent udgør mindst 5 % af dennes samlede eksportsalg af den undersøgte vare til Unionen i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(24)

For at beregne den normale værdi undersøgte Kommissionen først, om det samlede hjemmemarkedssalg for hver enkelt samarbejdsvillig eksporterende producent var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget anses for at være repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder for hver eksporterende producent udgør mindst 5 % af dennes samlede eksportsalg af den undersøgte vare til Unionen i undersøgelsesperioden.

| (25) | For en af de eksporterende producenter, FZC, var det samlede hjemmemarkedssalg ikke repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. |
| --- | --- |

(25)

For en af de eksporterende producenter, FZC, var det samlede hjemmemarkedssalg ikke repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2.

| (26) | Da samme vare ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, beregnede Kommissionen den normale værdi for FZC i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6. |
| --- | --- |

(26)

Da samme vare ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, beregnede Kommissionen den normale værdi for FZC i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6.

| (27) | Når der ikke var noget rentabelt salg for en varetype, blev den normale værdi for den pågældende type beregnet ved at lægge følgende til de gennemsnitlige produktionsomkostninger for samme vare hos den samarbejdsvillige eksporterende producent i undersøgelsesperioden:






  a) | den stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producents vejede gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i UP og |
| --- | --- | --- |

(27)

Når der ikke var noget rentabelt salg for en varetype, blev den normale værdi for den pågældende type beregnet ved at lægge følgende til de gennemsnitlige produktionsomkostninger for samme vare hos den samarbejdsvillige eksporterende producent i undersøgelsesperioden:

a)

den stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producents vejede gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i UP og

| b) | det vejede gennemsnit af den samarbejdsvillige eksporterende producents fortjeneste ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i UP. |
| --- | --- |

b)

det vejede gennemsnit af den samarbejdsvillige eksporterende producents fortjeneste ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i UP.

Når der var rentabelt salg af en varetype, blev den normale værdi for den pågældende type beregnet ved at anvende den pågældende types SA&G samt fortjeneste snarere end det vejede gennemsnit af SA&G samt fortjeneste.

| (28) | I forbindelse med IGM og Metalopromet fandt Kommissionen på grundlag af repræsentativitetstesten i betragtning 24, at samme vare blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(28)

I forbindelse med IGM og Metalopromet fandt Kommissionen på grundlag af repræsentativitetstesten i betragtning 24, at samme vare blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet.

| (29) | Kommissionen fastsatte dernæst andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for at afgøre, om det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes til beregningen af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen fastsatte dernæst andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for at afgøre, om det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes til beregningen af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.

| (30) | Den normale værdi baseres på den faktiske hjemmemarkedspris for denne ene varetype, uanset om dette salg er rentabelt eller ej, hvis:






  a) | salgsmængden af den varetype, som sælges til en nettopris, der svarer til eller ligger over de beregnede produktionsomkostninger, udgør over 80 % af den samlede salgsmængde af denne varetype, og |
| --- | --- | --- |

(30)

Den normale værdi baseres på den faktiske hjemmemarkedspris for denne ene varetype, uanset om dette salg er rentabelt eller ej, hvis:

a)

salgsmængden af den varetype, som sælges til en nettopris, der svarer til eller ligger over de beregnede produktionsomkostninger, udgør over 80 % af den samlede salgsmængde af denne varetype, og

| b) | den vejede gennemsnitlige salgspris for denne varetype er lig med eller højere end produktionsomkostningerne pr. enhed. |
| --- | --- |

b)

den vejede gennemsnitlige salgspris for denne varetype er lig med eller højere end produktionsomkostningerne pr. enhed.

| (31) | I så fald er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på det samlede hjemmemarkedssalg af den pågældende varetype i UP. |
| --- | --- |

(31)

I så fald er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på det samlede hjemmemarkedssalg af den pågældende varetype i UP.

| (32) | I tilfælde, hvor under 80 % af det samlede hjemmemarkedssalg var rentabelt, eller hvor den vejede gennemsnitlige salgspris var lavere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit udelukkende af det rentable salg. |
| --- | --- |

(32)

I tilfælde, hvor under 80 % af det samlede hjemmemarkedssalg var rentabelt, eller hvor den vejede gennemsnitlige salgspris var lavere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit udelukkende af det rentable salg.

| (33) | Hvis der var utilstrækkeligt eller intet salg af en varetype af samme vare i normal handel, eller hvis en varetype ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, beregnede Kommissionen den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6, som beskrevet i betragtning 27 ovenfor. |
| --- | --- |

(33)

Hvis der var utilstrækkeligt eller intet salg af en varetype af samme vare i normal handel, eller hvis en varetype ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, beregnede Kommissionen den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6, som beskrevet i betragtning 27 ovenfor.

| (34) | Det fremgik af undersøgelsen, at der, for så vidt angår IGM og Metalopromet, for visse varetyper var utilstrækkeligt eller intet salg af en varetype af samme vare i normal handel, eller at en varetype ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet. For disse varetyper blev den normale værdi beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6. For de resterende blev den normale værdi fastsat på grundlag af hjemmemarkedspriserne i normal handel. |
| --- | --- |

(34)

Det fremgik af undersøgelsen, at der, for så vidt angår IGM og Metalopromet, for visse varetyper var utilstrækkeligt eller intet salg af en varetype af samme vare i normal handel, eller at en varetype ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet. For disse varetyper blev den normale værdi beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6. For de resterende blev den normale værdi fastsat på grundlag af hjemmemarkedspriserne i normal handel.

| (35) | I sine bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede klageren, at metoden til beregning af den normale værdi som beskrevet ovenfor var inkonsekvent. Klageren hævdede, at Kommissionen burde have anvendt en beregnet normal værdi (og ikke hjemmemarkedssalget) for alle eksportører i Nordmakedonien, navnlig fordi hjemmemarkedet i Nordmakedonien ikke ville være et repræsentativt benchmark for sammenligning med salget til EU-markedet på grund af dets størrelse, finansielle kapacitet og konkurrencevilkårene. |
| --- | --- |

(35)

I sine bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede klageren, at metoden til beregning af den normale værdi som beskrevet ovenfor var inkonsekvent. Klageren hævdede, at Kommissionen burde have anvendt en beregnet normal værdi (og ikke hjemmemarkedssalget) for alle eksportører i Nordmakedonien, navnlig fordi hjemmemarkedet i Nordmakedonien ikke ville være et repræsentativt benchmark for sammenligning med salget til EU-markedet på grund af dets størrelse, finansielle kapacitet og konkurrencevilkårene.

| (36) | Kommissionen bemærker, at metoden til beregning af den normale værdi konsekvent har fulgt den metode, der er fastsat i grundforordningens artikel 2. Det ville være i strid med denne bestemmelse at se bort fra de priser, hvor der er et tilstrækkeligt salg i normal handel som foreslået af klageren. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen bemærker, at metoden til beregning af den normale værdi konsekvent har fulgt den metode, der er fastsat i grundforordningens artikel 2. Det ville være i strid med denne bestemmelse at se bort fra de priser, hvor der er et tilstrækkeligt salg i normal handel som foreslået af klageren. Denne påstand blev derfor afvist.

3.1.2.   Eksportpris

Eksportpris

| (37) | Alle tre eksporterende producenter i Nordmakedonien eksporterede den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales for den pågældende vare, når varen sælges med henblik på eksport til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(37)

Alle tre eksporterende producenter i Nordmakedonien eksporterede den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales for den pågældende vare, når varen sælges med henblik på eksport til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

3.1.3.   Sammenligning

Sammenligning

| (38) | Kommissionen sammenlignede den normale værdi med eksportprisen på grundlag af priserne ab fabrik. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen sammenlignede den normale værdi med eksportprisen på grundlag af priserne ab fabrik.

| (39) | I tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for rabatter, håndterings- og lasteomkostninger samt dermed forbundne omkostninger, transport, kreditomkostninger, bankgebyrer, emballering og provisioner. |
| --- | --- |

(39)

I tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for rabatter, håndterings- og lasteomkostninger samt dermed forbundne omkostninger, transport, kreditomkostninger, bankgebyrer, emballering og provisioner.

3.1.4.   Dumpingmargen

Dumpingmargen

| (40) | Kommissionen sammenlignede den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver enkelt type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen sammenlignede den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver enkelt type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (41) | Samarbejdsviljen fra Nordmakedoniens side var stor, i og med at eksporten fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter udgjorde næsten 100 % af den samlede eksport til Unionen i undersøgelsesperioden. På dette grundlag fastsættes dumpingmargenerne, udtrykt i procent af cif-importværdien, til følgende:






  Virksomhed | Dumpingmargen (%) |
| --- | --- | --- |
| FZC 11 Oktomvri AD | 8,5 |
| IGM-Trade Ilija I dr. d.o.o. | 1,5 |
| Metalopromet Dooel | 1,9 |
| Landsdækkende margen | 2,9 |

(41)

Samarbejdsviljen fra Nordmakedoniens side var stor, i og med at eksporten fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter udgjorde næsten 100 % af den samlede eksport til Unionen i undersøgelsesperioden. På dette grundlag fastsættes dumpingmargenerne, udtrykt i procent af cif-importværdien, til følgende:

Virksomhed

Dumpingmargen (%)

FZC 11 Oktomvri AD

8,5

IGM-Trade Ilija I dr. d.o.o.

1,5

Metalopromet Dooel

1,9

Landsdækkende margen

2,9

| (42) | I betragtning af at dumpingmargenerne for to af de tre stikprøveudtagne eksporterende producenter i Nordmakedonien ligger under minimaltærsklen som defineret i grundforordningens artikel 9, stk. 3, undersøgte Kommissionen, om den vejede gennemsnitlige landsdækkende dumpingmargen lå over denne tærskel. |
| --- | --- |

(42)

I betragtning af at dumpingmargenerne for to af de tre stikprøveudtagne eksporterende producenter i Nordmakedonien ligger under minimaltærsklen som defineret i grundforordningens artikel 9, stk. 3, undersøgte Kommissionen, om den vejede gennemsnitlige landsdækkende dumpingmargen lå over denne tærskel.

| (43) | Den landsdækkende dumpingmargen blev beregnet som et vejet gennemsnit af dumpingmargenerne for alle samarbejdsvillige eksporterende producenter i Nordmakedonien. Dumpingens omfang, udtrykt i procent af de samarbejdsvillige eksporterende producenters cif-eksportværdi, var på 2,9 %, dvs. over minimaltærsklen på 2 % som defineret ovenfor. |
| --- | --- |

(43)

Den landsdækkende dumpingmargen blev beregnet som et vejet gennemsnit af dumpingmargenerne for alle samarbejdsvillige eksporterende producenter i Nordmakedonien. Dumpingens omfang, udtrykt i procent af de samarbejdsvillige eksporterende producenters cif-eksportværdi, var på 2,9 %, dvs. over minimaltærsklen på 2 % som defineret ovenfor.

3.2.   Rusland

Rusland

| (44) | Der var én eksporterende producent i Rusland, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, nemlig PAO Severstal (»Severstal«). |
| --- | --- |

(44)

Der var én eksporterende producent i Rusland, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, nemlig PAO Severstal (»Severstal«).

3.2.1.   Normal værdi

Normal værdi

| (45) | Kommissionen undersøgte først, om Severstals samlede hjemmemarkedssalg var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget anses for at være repræsentativt, når det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder for hver af de eksporterende producenter udgør mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. På dette grundlag var Severstals samlede salg af samme vare på hjemmemarkedet repræsentativt. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen undersøgte først, om Severstals samlede hjemmemarkedssalg var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget anses for at være repræsentativt, når det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder for hver af de eksporterende producenter udgør mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. På dette grundlag var Severstals samlede salg af samme vare på hjemmemarkedet repræsentativt.

| (46) | Kommissionen fastsatte dernæst andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for at afgøre, om det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes til beregningen af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. |
| --- | --- |

(46)

Kommissionen fastsatte dernæst andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for at afgøre, om det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes til beregningen af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.

| (47) | Den normale værdi baseres på den faktiske hjemmemarkedspris for denne ene varetype, uanset om dette salg er rentabelt eller ej, hvis:






  a) | salgsmængden af den varetype, som sælges til en nettopris, der svarer til eller ligger over de beregnede produktionsomkostninger, udgør over 80 % af den samlede salgsmængde af denne varetype, og |
| --- | --- | --- |

(47)

Den normale værdi baseres på den faktiske hjemmemarkedspris for denne ene varetype, uanset om dette salg er rentabelt eller ej, hvis:

a)

salgsmængden af den varetype, som sælges til en nettopris, der svarer til eller ligger over de beregnede produktionsomkostninger, udgør over 80 % af den samlede salgsmængde af denne varetype, og

| b) | den vejede gennemsnitlige salgspris for denne varetype er lig med eller højere end produktionsomkostningerne pr. enhed. |
| --- | --- |

b)

den vejede gennemsnitlige salgspris for denne varetype er lig med eller højere end produktionsomkostningerne pr. enhed.

| (48) | I så fald er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på det samlede hjemmemarkedssalg af den pågældende varetype i UP. |
| --- | --- |

(48)

I så fald er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på det samlede hjemmemarkedssalg af den pågældende varetype i UP.

| (49) | I tilfælde, hvor under 80 % af det samlede hjemmemarkedssalg var rentabelt, eller hvor den vejede gennemsnitlige salgspris var lavere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit udelukkende af det rentable salg. |
| --- | --- |

(49)

I tilfælde, hvor under 80 % af det samlede hjemmemarkedssalg var rentabelt, eller hvor den vejede gennemsnitlige salgspris var lavere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit udelukkende af det rentable salg.

| (50) | Hvis der var utilstrækkeligt eller intet salg af en varetype af samme vare i normal handel, eller hvis en varetype ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, beregnede Kommissionen den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6, som beskrevet i betragtning 27 ovenfor. |
| --- | --- |

(50)

Hvis der var utilstrækkeligt eller intet salg af en varetype af samme vare i normal handel, eller hvis en varetype ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, beregnede Kommissionen den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6, som beskrevet i betragtning 27 ovenfor.

| (51) | Det fremgik af undersøgelsen, at den normale værdi for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent for visse varetyper var baseret på et vejet gennemsnit af priserne på det samlede hjemmemarkedssalg af den pågældende varetype i UP, for visse varetyper var baseret på hjemmemarkedspriserne i normal handel og for visse varetyper blev beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6. |
| --- | --- |

(51)

Det fremgik af undersøgelsen, at den normale værdi for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent for visse varetyper var baseret på et vejet gennemsnit af priserne på det samlede hjemmemarkedssalg af den pågældende varetype i UP, for visse varetyper var baseret på hjemmemarkedspriserne i normal handel og for visse varetyper blev beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6.

3.2.2.   Eksportpris

Eksportpris

| (52) | Severstal anvendte tre salgskanaler, når den solgte til Unionen i undersøgelsesperioden. Den solgte således den pågældende vare direkte til den første uafhængige kunde i Unionen via forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen og gennem en forretningsmæssigt forbundet forhandler i Schweiz. |
| --- | --- |

(52)

Severstal anvendte tre salgskanaler, når den solgte til Unionen i undersøgelsesperioden. Den solgte således den pågældende vare direkte til den første uafhængige kunde i Unionen via forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen og gennem en forretningsmæssigt forbundet forhandler i Schweiz.

| (53) | I de tilfælde, hvor den eksporterende producent eksporterede den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Unionen, og i tilfælde, hvor salget foregik gennem den forretningsmæssigt forbundne forhandler i Schweiz, blev eksportprisen fastsat på grundlag af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, når varen sælges med henblik på eksport til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(53)

I de tilfælde, hvor den eksporterende producent eksporterede den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Unionen, og i tilfælde, hvor salget foregik gennem den forretningsmæssigt forbundne forhandler i Schweiz, blev eksportprisen fastsat på grundlag af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, når varen sælges med henblik på eksport til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

| (54) | I de tilfælde, hvor salget foregik gennem de forretningsmæssigt forbundne importører, blev eksportprisen beregnet på grundlag af den pris, hvortil den importerede vare første gang blev videresolgt til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. Der blev foretaget justeringer af prisen for alle de omkostninger, som var påløbet mellem import og videresalg, herunder SA&G-omkostninger, samt for fortjeneste. |
| --- | --- |

(54)

I de tilfælde, hvor salget foregik gennem de forretningsmæssigt forbundne importører, blev eksportprisen beregnet på grundlag af den pris, hvortil den importerede vare første gang blev videresolgt til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. Der blev foretaget justeringer af prisen for alle de omkostninger, som var påløbet mellem import og videresalg, herunder SA&G-omkostninger, samt for fortjeneste.

| (55) | For at fastsætte et passende fortjenstniveau vurderede Kommissionen de oplysninger, der blev indhentet fra de tre stikprøveudtagne importører. Undersøgelsen viste, at to af de stikprøveudtagne importører imidlertid fungerede som forhandlere af en bred vifte af varer fremstillet primært i Unionen, idet importen af den pågældende vare kun udgjorde en meget lille del af deres aktiviteter. Ingen af de to virksomheder var i stand til at isolere den fortjenstmargen, der var knyttet til virksomhedens importaktiviteter, fra sine samlede aktiviteter. Derfor afspejlede disse virksomheders fortjenstmargener ikke deres aktivitet i forbindelse med import og videresalg af den pågældende vare. Den tredje ikke forretningsmæssigt forbundne importørs hovedaktivitet var import og videresalg af den pågældende vare, og derfor afspejlede den indberettede fortjenstmargen denne aktivitet korrekt. Følgelig blev denne importørs fortjenstmargen anvendt til at beregne eksportprisen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. Fortjenstmargenen var på [2 % til 6 %]. |
| --- | --- |

(55)

For at fastsætte et passende fortjenstniveau vurderede Kommissionen de oplysninger, der blev indhentet fra de tre stikprøveudtagne importører. Undersøgelsen viste, at to af de stikprøveudtagne importører imidlertid fungerede som forhandlere af en bred vifte af varer fremstillet primært i Unionen, idet importen af den pågældende vare kun udgjorde en meget lille del af deres aktiviteter. Ingen af de to virksomheder var i stand til at isolere den fortjenstmargen, der var knyttet til virksomhedens importaktiviteter, fra sine samlede aktiviteter. Derfor afspejlede disse virksomheders fortjenstmargener ikke deres aktivitet i forbindelse med import og videresalg af den pågældende vare. Den tredje ikke forretningsmæssigt forbundne importørs hovedaktivitet var import og videresalg af den pågældende vare, og derfor afspejlede den indberettede fortjenstmargen denne aktivitet korrekt. Følgelig blev denne importørs fortjenstmargen anvendt til at beregne eksportprisen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. Fortjenstmargenen var på [2 % til 6 %].

3.2.3.   Sammenligning

Sammenligning

| (56) | Kommissionen sammenlignede den normale værdi med den eneste eksporterende producents eksportpris på grundlag af priserne ab fabrik. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen sammenlignede den normale værdi med den eneste eksporterende producents eksportpris på grundlag af priserne ab fabrik.

| (57) | I tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for transport, håndterings- og lasteomkostninger samt dermed forbundne omkostninger, forsikring, emballering, kreditomkostninger, importgebyrer, bankgebyrer, rabatter og provisioner. |
| --- | --- |

(57)

I tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for transport, håndterings- og lasteomkostninger samt dermed forbundne omkostninger, forsikring, emballering, kreditomkostninger, importgebyrer, bankgebyrer, rabatter og provisioner.

| (58) | Den samarbejdsvillige eksporterende producent krævede også en justering på grund af negative kreditomkostninger i forbindelse med eksportsalg i euro på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra g). Den eksporterende producent fremførte, at hele salget til Unionen foregik i euro, og at den gennemsnitlige eurorentesats (LIBOR) i UP var negativ. Kommissionen bemærker, at formålet med en justering af kreditomkostningerne i henhold til artikel 2, stk. 10, litra g), er at afspejle de kreditvilkår, der var aftalt mellem sælgeren og køberen på tidspunktet for kontrakten eller salget. Dette er netop den faktor, der blev taget i betragtning ved fastsættelsen af den opkrævede pris, uanset de faktiske omkostninger eller gevinster, der i sidste ende blev opnået ved dette salg, da disse omkostninger eller gevinster ikke kunne tages i betragtning, da prisen blev fastsat kontraktligt. Under alle omstændigheder, og uden at det berører ovenstående, påviste virksomheden ikke, at dette havde en indvirkning på prisen og prissammenligneligheden, og påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(58)

Den samarbejdsvillige eksporterende producent krævede også en justering på grund af negative kreditomkostninger i forbindelse med eksportsalg i euro på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra g). Den eksporterende producent fremførte, at hele salget til Unionen foregik i euro, og at den gennemsnitlige eurorentesats (LIBOR) i UP var negativ. Kommissionen bemærker, at formålet med en justering af kreditomkostningerne i henhold til artikel 2, stk. 10, litra g), er at afspejle de kreditvilkår, der var aftalt mellem sælgeren og køberen på tidspunktet for kontrakten eller salget. Dette er netop den faktor, der blev taget i betragtning ved fastsættelsen af den opkrævede pris, uanset de faktiske omkostninger eller gevinster, der i sidste ende blev opnået ved dette salg, da disse omkostninger eller gevinster ikke kunne tages i betragtning, da prisen blev fastsat kontraktligt. Under alle omstændigheder, og uden at det berører ovenstående, påviste virksomheden ikke, at dette havde en indvirkning på prisen og prissammenligneligheden, og påstanden blev derfor afvist.

| (59) | For så vidt angår eksportsalget via den forretningsmæssigt forbundne forhandler i Schweiz, hævdede den eksporterende producent, at den schweiziske forhandler fungerede som dennes interne salgsafdeling, og at de tilsammen udgjorde én økonomisk enhed. Den eksporterende producent påpegede, at den schweiziske forhandler er dens datterselskab 100 % og har ansvaret for at sælge den pågældende vare til Unionen. Ifølge den samarbejdsvillige eksporterende producent burde Kommissionen derfor ikke have justeret dens eksportpris for provision. |
| --- | --- |

(59)

For så vidt angår eksportsalget via den forretningsmæssigt forbundne forhandler i Schweiz, hævdede den eksporterende producent, at den schweiziske forhandler fungerede som dennes interne salgsafdeling, og at de tilsammen udgjorde én økonomisk enhed. Den eksporterende producent påpegede, at den schweiziske forhandler er dens datterselskab 100 % og har ansvaret for at sælge den pågældende vare til Unionen. Ifølge den samarbejdsvillige eksporterende producent burde Kommissionen derfor ikke have justeret dens eksportpris for provision.

| (60) | Undersøgelsen viste imidlertid, at der ikke var noget eksklusivforhold mellem moderselskabet og forhandleren i Schweiz, for så vidt angår salg til Unionen, og at der var andre enheder i koncernen, herunder den eksporterende producent, som også solgte direkte, der tog sig af eksport til Unionen. Som nævnt i betragtning 52 bibeholdt moderselskabet i Rusland tre forskellige eksportkanaler til Unionen for den pågældende vare. Af disse årsager konkluderede Kommissionen, at den eksporterende producent ikke havde et forhold til sin forretningsmæssigt forbundne virksomhed i Schweiz, hvor sidstnævnte var en integreret og intern salgsafdeling, således at de to retlige enheder udgjorde én økonomisk enhed. I stedet anså Kommissionen denne for at have samme funktion som en agent, der arbejder på provisionsbasis, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i). Påstanden om, at den eksporterende producent og dennes forretningsmæssigt forbundne forhandler i Schweiz udgør én økonomisk enhed, blev derfor afvist. Som følge heraf blev eksportprisen justeret i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i), ved at fratrække provisioner. Beregningen af provisionerne blev foretaget ud fra forhandlerens SA&G samt en rimelig fortjenstmargen, jf. betragtning 55, på grundlag af oplysninger fra ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen. |
| --- | --- |

(60)

Undersøgelsen viste imidlertid, at der ikke var noget eksklusivforhold mellem moderselskabet og forhandleren i Schweiz, for så vidt angår salg til Unionen, og at der var andre enheder i koncernen, herunder den eksporterende producent, som også solgte direkte, der tog sig af eksport til Unionen. Som nævnt i betragtning 52 bibeholdt moderselskabet i Rusland tre forskellige eksportkanaler til Unionen for den pågældende vare. Af disse årsager konkluderede Kommissionen, at den eksporterende producent ikke havde et forhold til sin forretningsmæssigt forbundne virksomhed i Schweiz, hvor sidstnævnte var en integreret og intern salgsafdeling, således at de to retlige enheder udgjorde én økonomisk enhed. I stedet anså Kommissionen denne for at have samme funktion som en agent, der arbejder på provisionsbasis, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i). Påstanden om, at den eksporterende producent og dennes forretningsmæssigt forbundne forhandler i Schweiz udgør én økonomisk enhed, blev derfor afvist. Som følge heraf blev eksportprisen justeret i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i), ved at fratrække provisioner. Beregningen af provisionerne blev foretaget ud fra forhandlerens SA&G samt en rimelig fortjenstmargen, jf. betragtning 55, på grundlag af oplysninger fra ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen.

3.2.4.   Dumpingmargen

Dumpingmargen

| (61) | Kommissionen sammenlignede den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver enkelt type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(61)

Kommissionen sammenlignede den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver enkelt type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (62) | Samarbejdsviljen fra Ruslands side var stor, i og med at eksporten fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter udgjorde omkring 85 % af den samlede eksport til Unionen i undersøgelsesperioden. På dette grundlag fastsættes dumpingmargenen, udtrykt i procent af cif-importværdien, til følgende:






  Virksomhed | Dumpingmargen (%) |
| --- | --- | --- |
| PAO Severstal | – 1,4 |
| Landsdækkende margen | – 1,4 |

(62)

Samarbejdsviljen fra Ruslands side var stor, i og med at eksporten fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter udgjorde omkring 85 % af den samlede eksport til Unionen i undersøgelsesperioden. På dette grundlag fastsættes dumpingmargenen, udtrykt i procent af cif-importværdien, til følgende:

Virksomhed

Dumpingmargen (%)

PAO Severstal

– 1,4

Landsdækkende margen

– 1,4

| (63) | I betragtning af den store samarbejdsvilje i Rusland blev den landsdækkende dumpingmargen fastsat til samme niveau som den dumpingmargen, der var fastsat for den samarbejdsvillige eksporterende producent. |
| --- | --- |

(63)

I betragtning af den store samarbejdsvilje i Rusland blev den landsdækkende dumpingmargen fastsat til samme niveau som den dumpingmargen, der var fastsat for den samarbejdsvillige eksporterende producent.

| (64) | Klageren hævdede i sine bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger, at Kommissionen ikke burde have fastsat den landsdækkende dumpingmargen på samme niveau som den dumpingmargen, der var fastsat for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent, men burde have beregnet den landsdækkende margen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 i stedet. |
| --- | --- |

(64)

Klageren hævdede i sine bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger, at Kommissionen ikke burde have fastsat den landsdækkende dumpingmargen på samme niveau som den dumpingmargen, der var fastsat for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent, men burde have beregnet den landsdækkende margen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 i stedet.

| (65) | Klagerens påstand om, at det ville være urimeligt at basere den landsdækkende margen på konklusionerne vedrørende den samarbejdsvillige eksporterende producent, blev ikke uddybet yderligere, og klageren fremlagde heller ingen yderligere oplysninger eller beviser til støtte for sin påstand. Som anført i betragtning 62 var samarbejdsviljen fra Ruslands side stor, og de fremlagte data blev anset for at være repræsentative, uanset om eksporten blev foretaget af en eller flere eksporterende producenter i Rusland. Selv om Kommissionen havde anvendt de mest eksporterede varetyper fra den samarbejdsvillige eksporterende producent til at beregne resttolden, ville den landsdækkende margen desuden have været under minimalniveauet. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(65)

Klagerens påstand om, at det ville være urimeligt at basere den landsdækkende margen på konklusionerne vedrørende den samarbejdsvillige eksporterende producent, blev ikke uddybet yderligere, og klageren fremlagde heller ingen yderligere oplysninger eller beviser til støtte for sin påstand. Som anført i betragtning 62 var samarbejdsviljen fra Ruslands side stor, og de fremlagte data blev anset for at være repræsentative, uanset om eksporten blev foretaget af en eller flere eksporterende producenter i Rusland. Selv om Kommissionen havde anvendt de mest eksporterede varetyper fra den samarbejdsvillige eksporterende producent til at beregne resttolden, ville den landsdækkende margen desuden have været under minimalniveauet. Denne påstand blev derfor afvist.

| (66) | I betragtning af den landsdækkende negative dumpingmargen bør undersøgelsen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 3, afsluttes, for så vidt angår importen af hule profiler fra Rusland uden foranstaltninger. |
| --- | --- |

(66)

I betragtning af den landsdækkende negative dumpingmargen bør undersøgelsen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 3, afsluttes, for så vidt angår importen af hule profiler fra Rusland uden foranstaltninger.

3.3.   Tyrkiet

Tyrkiet

| (67) | Ti eksporterende producenter i Tyrkiet samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Som nævnt i betragtning 13 udtog Kommissionen en stikprøve på tre, nemlig Noksel Celik Boru Sanayi, Tosçelik Profil ve Sac Endüstrisi og Yücel Boru ve Profil Endüstrisi. |
| --- | --- |

(67)

Ti eksporterende producenter i Tyrkiet samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Som nævnt i betragtning 13 udtog Kommissionen en stikprøve på tre, nemlig Noksel Celik Boru Sanayi, Tosçelik Profil ve Sac Endüstrisi og Yücel Boru ve Profil Endüstrisi.

3.3.1.   Normal værdi

Normal værdi

| (68) | Kommissionen undersøgte først, om det samlede hjemmemarkedssalg for hver enkelt samarbejdsvillig eksporterende producent var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget anses for at være repræsentativt, når det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder for hver af de eksporterende producenter udgør mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. På dette grundlag var det samlede salg af samme vare på hjemmemarkedet repræsentativt for hver enkelt samarbejdsvillig eksporterende producent. |
| --- | --- |

(68)

Kommissionen undersøgte først, om det samlede hjemmemarkedssalg for hver enkelt samarbejdsvillig eksporterende producent var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget anses for at være repræsentativt, når det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder for hver af de eksporterende producenter udgør mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. På dette grundlag var det samlede salg af samme vare på hjemmemarkedet repræsentativt for hver enkelt samarbejdsvillig eksporterende producent.

| (69) | Kommissionen fastsatte dernæst andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for at afgøre, om det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes til beregningen af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. |
| --- | --- |

(69)

Kommissionen fastsatte dernæst andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for at afgøre, om det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes til beregningen af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.

| (70) | Den normale værdi baseres på den faktiske hjemmemarkedspris for denne ene varetype, uanset om dette salg er rentabelt eller ej, hvis:






  a) | salgsmængden af den varetype, som sælges til en nettopris, der svarer til eller ligger over de beregnede produktionsomkostninger, udgør over 80 % af den samlede salgsmængde af denne varetype, og |
| --- | --- | --- |

(70)

Den normale værdi baseres på den faktiske hjemmemarkedspris for denne ene varetype, uanset om dette salg er rentabelt eller ej, hvis:

a)

salgsmængden af den varetype, som sælges til en nettopris, der svarer til eller ligger over de beregnede produktionsomkostninger, udgør over 80 % af den samlede salgsmængde af denne varetype, og

| b) | den vejede gennemsnitlige salgspris for denne varetype er lig med eller højere end produktionsomkostningerne pr. enhed. |
| --- | --- |

b)

den vejede gennemsnitlige salgspris for denne varetype er lig med eller højere end produktionsomkostningerne pr. enhed.

| (71) | I så fald er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på det samlede hjemmemarkedssalg af den pågældende varetype i UP. |
| --- | --- |

(71)

I så fald er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på det samlede hjemmemarkedssalg af den pågældende varetype i UP.

| (72) | I tilfælde, hvor under 80 % af det samlede hjemmemarkedssalg var rentabelt, eller hvor den vejede gennemsnitlige salgspris var lavere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit udelukkende af det rentable salg. |
| --- | --- |

(72)

I tilfælde, hvor under 80 % af det samlede hjemmemarkedssalg var rentabelt, eller hvor den vejede gennemsnitlige salgspris var lavere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit udelukkende af det rentable salg.

| (73) | Hvis der var utilstrækkeligt eller intet salg af en varetype af samme vare i normal handel, eller hvis en varetype ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, beregnede Kommissionen den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6, som beskrevet i betragtning 27 ovenfor. |
| --- | --- |

(73)

Hvis der var utilstrækkeligt eller intet salg af en varetype af samme vare i normal handel, eller hvis en varetype ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, beregnede Kommissionen den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6, som beskrevet i betragtning 27 ovenfor.

| (74) | Det fremgik af undersøgelsen, at den normale værdi for de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter for visse varetyper var baseret på et vejet gennemsnit af priserne på det samlede hjemmemarkedssalg af den pågældende varetype i UP, for visse varetyper var baseret på hjemmemarkedspriserne i normal handel og for visse varetyper blev beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6. |
| --- | --- |

(74)

Det fremgik af undersøgelsen, at den normale værdi for de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter for visse varetyper var baseret på et vejet gennemsnit af priserne på det samlede hjemmemarkedssalg af den pågældende varetype i UP, for visse varetyper var baseret på hjemmemarkedspriserne i normal handel og for visse varetyper blev beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6.

3.3.2.   Eksportpris

Eksportpris

| (75) | Alle tre eksporterende producenter i Tyrkiet eksporterede den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportpriserne blev derfor fastsat på grundlag af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales for den pågældende vare, når varen sælges med henblik på eksport til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(75)

Alle tre eksporterende producenter i Tyrkiet eksporterede den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportpriserne blev derfor fastsat på grundlag af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales for den pågældende vare, når varen sælges med henblik på eksport til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

3.3.3.   Sammenligning

Sammenligning

| (76) | Kommissionen sammenlignede den normale værdi og de tre eksporterende producenters eksportpris på grundlag af priserne ab fabrik. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen sammenlignede den normale værdi og de tre eksporterende producenters eksportpris på grundlag af priserne ab fabrik.

| (77) | I tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for forskelle i transport- og håndteringsomkostninger, kreditomkostninger, provisioner, emballering, bankgebyrer og rabatter ved årets udgang. |
| --- | --- |

(77)

I tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for forskelle i transport- og håndteringsomkostninger, kreditomkostninger, provisioner, emballering, bankgebyrer og rabatter ved årets udgang.

| (78) | En eksporterende producent fremførte, at den normale værdi burde justeres på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b), i henhold til proceduren for aktiv forædling, hvor der ikke betales told på inputmaterialer, hvis den tilsvarende mængde af den færdige vare eksporteres. Selv om den eksporterende producent påviste, at denne ikke betalte told på visse af de inputmaterialer, som kunne være blevet indarbejdet i den eksporterede vare, påviste denne imidlertid ikke, at den tilsvarende told blev betalt på inputmaterialer, som indgik i den færdige vare, der var bestemt til hjemmemarkedet. Den eksporterende producent påviste således ikke, at anvendelsen af proceduren for aktiv forædling påvirker prissammenligneligheden, og denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(78)

En eksporterende producent fremførte, at den normale værdi burde justeres på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b), i henhold til proceduren for aktiv forædling, hvor der ikke betales told på inputmaterialer, hvis den tilsvarende mængde af den færdige vare eksporteres. Selv om den eksporterende producent påviste, at denne ikke betalte told på visse af de inputmaterialer, som kunne være blevet indarbejdet i den eksporterede vare, påviste denne imidlertid ikke, at den tilsvarende told blev betalt på inputmaterialer, som indgik i den færdige vare, der var bestemt til hjemmemarkedet. Den eksporterende producent påviste således ikke, at anvendelsen af proceduren for aktiv forædling påvirker prissammenligneligheden, og denne påstand blev derfor afvist.

| (79) | I sine bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede klageren, at Kommissionen ikke gav tilstrækkelig forklaring vedrørende eksportørens anvendelse af proceduren for aktiv forædling og dens virkning på dumpingmargenerne. Klageren anførte, at der er andre åbne spørgsmål, men uddybede dem ikke nærmere. |
| --- | --- |

(79)

I sine bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede klageren, at Kommissionen ikke gav tilstrækkelig forklaring vedrørende eksportørens anvendelse af proceduren for aktiv forædling og dens virkning på dumpingmargenerne. Klageren anførte, at der er andre åbne spørgsmål, men uddybede dem ikke nærmere.

| (80) | Kommissionen bemærker, at formålet med betragtning 78 var at forklare en anmodning om justering og årsagerne til afvisning heraf, ikke at forklare de eksporterende producenters anvendelse af proceduren for aktiv forædling. Anvendelsen af proceduren for aktiv forædling har som sådan ikke nogen indvirkning på dumpingberegningerne. Den har kun betydning, hvis den påvirker prissammenligneligheden mellem den normale værdi og eksportprisen. Som forklaret i betragtning 78 ovenfor, er dette ikke tilfældet her. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen bemærker, at formålet med betragtning 78 var at forklare en anmodning om justering og årsagerne til afvisning heraf, ikke at forklare de eksporterende producenters anvendelse af proceduren for aktiv forædling. Anvendelsen af proceduren for aktiv forædling har som sådan ikke nogen indvirkning på dumpingberegningerne. Den har kun betydning, hvis den påvirker prissammenligneligheden mellem den normale værdi og eksportprisen. Som forklaret i betragtning 78 ovenfor, er dette ikke tilfældet her. Denne påstand blev derfor afvist.

| (81) | I sit indlæg af 26. marts 2019 hævdede klageren, at der var fysiske forskelle mellem angiveligt samme varetyper, der blev solgt i Unionen og solgt på hjemmemarkedet, da de tyrkiske eksporterende producenter anvendte forskellige standarder ved salg til Unionen (EN 10219) og ved salg på hjemmemarkedet (TS 5314). Ifølge klageren indeholder den tyrkiske standard en væsentligt anderledes mængdetolerance i forhold til EU-standarden. Dette betyder, at de nominelle mængder, der er indberettet af de tyrkiske eksporterende producenter, i væsentlig grad ville forvride de faktiske mængder, der blev afsendt, og dermed de indberettede enhedspriser. Følgelig ville dumpingmargenerne være kunstigt lave. Der er derfor behov for en opjustering af den normale værdi for at kompensere for forvridningen. |
| --- | --- |

(81)

I sit indlæg af 26. marts 2019 hævdede klageren, at der var fysiske forskelle mellem angiveligt samme varetyper, der blev solgt i Unionen og solgt på hjemmemarkedet, da de tyrkiske eksporterende producenter anvendte forskellige standarder ved salg til Unionen (EN 10219) og ved salg på hjemmemarkedet (TS 5314). Ifølge klageren indeholder den tyrkiske standard en væsentligt anderledes mængdetolerance i forhold til EU-standarden. Dette betyder, at de nominelle mængder, der er indberettet af de tyrkiske eksporterende producenter, i væsentlig grad ville forvride de faktiske mængder, der blev afsendt, og dermed de indberettede enhedspriser. Følgelig ville dumpingmargenerne være kunstigt lave. Der er derfor behov for en opjustering af den normale værdi for at kompensere for forvridningen.

| (82) | Klagerens argument er baseret på to antagelser: i) at de eksporterende producenter anvender TS 5314 til deres hjemmemarkedssalg, og ii) at dumpingberegningen var baseret på den nominelle snarere end den faktiske vægt. I deres indlæg af 26. marts samt 1. og 2. april 2019 anfægtede de eksporterende producenter begge antagelser og hævdede, i) at de ikke anvendte TS 5314 i UP, og ii) at dataene i deres spørgeskemabesvarelser var baseret på faktisk snarere end nominel vægt. Begge aspekter er blevet efterprøvet og bekræftet af Kommissionen. |
| --- | --- |

(82)

Klagerens argument er baseret på to antagelser: i) at de eksporterende producenter anvender TS 5314 til deres hjemmemarkedssalg, og ii) at dumpingberegningen var baseret på den nominelle snarere end den faktiske vægt. I deres indlæg af 26. marts samt 1. og 2. april 2019 anfægtede de eksporterende producenter begge antagelser og hævdede, i) at de ikke anvendte TS 5314 i UP, og ii) at dataene i deres spørgeskemabesvarelser var baseret på faktisk snarere end nominel vægt. Begge aspekter er blevet efterprøvet og bekræftet af Kommissionen.

| (83) | Klageren genfremsatte denne påstand i sit indlæg af 5. april 2019 og påpegede, at de eksporterende producenter kan have fulgt TS 5314 uden for UP. Klageren anfægtede den konklusion, at tyrkiske virksomheder ikke følger tyrkiske standarder ved salg på deres hjemmemarked. Klageren satte også spørgsmålstegn ved, hvordan den faktiske vægt blev målt eller beregnet. |
| --- | --- |

(83)

Klageren genfremsatte denne påstand i sit indlæg af 5. april 2019 og påpegede, at de eksporterende producenter kan have fulgt TS 5314 uden for UP. Klageren anfægtede den konklusion, at tyrkiske virksomheder ikke følger tyrkiske standarder ved salg på deres hjemmemarked. Klageren satte også spørgsmålstegn ved, hvordan den faktiske vægt blev målt eller beregnet.

| (84) | Kommissionen bekræftede, at både anvendelsen af standarder og vægten af varen er blevet drøftet med de eksporterende producenter og efterprøvet under kontrolbesøgene. Disse problemer blev allerede konstateret i forbindelse med tidligere undersøgelser af denne vare og var genstand for særlig opmærksomhed i forbindelse med denne undersøgelse. Klagerens påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(84)

Kommissionen bekræftede, at både anvendelsen af standarder og vægten af varen er blevet drøftet med de eksporterende producenter og efterprøvet under kontrolbesøgene. Disse problemer blev allerede konstateret i forbindelse med tidligere undersøgelser af denne vare og var genstand for særlig opmærksomhed i forbindelse med denne undersøgelse. Klagerens påstand blev derfor afvist.

| (85) | I sine bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger gentog klageren sin påstand om, at de eksporterende producenter i Tyrkiet anvender en standardvægtomregning, som fører til en anden endelig pris pr. ton afhængigt af standarden. Klageren påstod, at Kommissionen ikke gav tilstrækkelig forklaring på, hvordan de eksporterende producenters anvendelse af faktisk snarere end teoretisk vægt i deres fakturering blev efterprøvet. |
| --- | --- |

(85)

I sine bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger gentog klageren sin påstand om, at de eksporterende producenter i Tyrkiet anvender en standardvægtomregning, som fører til en anden endelig pris pr. ton afhængigt af standarden. Klageren påstod, at Kommissionen ikke gav tilstrækkelig forklaring på, hvordan de eksporterende producenters anvendelse af faktisk snarere end teoretisk vægt i deres fakturering blev efterprøvet.

| (86) | Som forklaret i betragtning 84 efterprøvede Kommissionen, at de stikprøveudtagne eksporterende producenter i deres besvarelse af antidumpingspørgeskemaet oplyste den faktiske vægt på den pågældende vare og samme vare solgt til Unionen og på hjemmemarkedet. Kommissionen udtog en stikprøve af fakturaer til kunder på hjemmemarkedet og til kunder i Unionen og vurderede vægten ud fra fragtdokumenterne og fragtfakturaerne samt tolddeklarationerne for salg til kunder i Unionen. Efterprøvningen bekræftede, at de eksporterende producenter havde angivet den faktiske vægt på den solgte vare og ikke en teoretisk vægt baseret på standarden. |
| --- | --- |

(86)

Som forklaret i betragtning 84 efterprøvede Kommissionen, at de stikprøveudtagne eksporterende producenter i deres besvarelse af antidumpingspørgeskemaet oplyste den faktiske vægt på den pågældende vare og samme vare solgt til Unionen og på hjemmemarkedet. Kommissionen udtog en stikprøve af fakturaer til kunder på hjemmemarkedet og til kunder i Unionen og vurderede vægten ud fra fragtdokumenterne og fragtfakturaerne samt tolddeklarationerne for salg til kunder i Unionen. Efterprøvningen bekræftede, at de eksporterende producenter havde angivet den faktiske vægt på den solgte vare og ikke en teoretisk vægt baseret på standarden.

| (87) | I sit indlæg af 15. april 2019 gjorde klageren også gældende, at de tyrkiske eksportører i henhold til markedsanalyser, skønt de fakturerer til Det Forenede Kongerige i henhold til EN 10219, faktisk producerer og sender hule profiler til Det Forenede Kongerige, der er fremstillet i henhold til BS 4848. Klageren hævdede endvidere, at hvis dette var tilfældet, ville fakturaens teoretiske vægt være blevet forvredet. Klageren gjorde gældende, at der opstår en forvridning, fordi i) den nominelle vægt er baseret på længden ganget med den nominelle vægt pr. længdeenhed, og ii) den fakturerede EN-standard tillader færre kilogram pr. meter (3,30) end den faktisk fremstillede BS-standard (3,45 kg/m). Klageren hævdede, at prisen på salget i Det Forenede Kongerige skulle nedsættes med gennemsnitligt 3,5 % for at justere for denne forvridning. |
| --- | --- |

(87)

I sit indlæg af 15. april 2019 gjorde klageren også gældende, at de tyrkiske eksportører i henhold til markedsanalyser, skønt de fakturerer til Det Forenede Kongerige i henhold til EN 10219, faktisk producerer og sender hule profiler til Det Forenede Kongerige, der er fremstillet i henhold til BS 4848. Klageren hævdede endvidere, at hvis dette var tilfældet, ville fakturaens teoretiske vægt være blevet forvredet. Klageren gjorde gældende, at der opstår en forvridning, fordi i) den nominelle vægt er baseret på længden ganget med den nominelle vægt pr. længdeenhed, og ii) den fakturerede EN-standard tillader færre kilogram pr. meter (3,30) end den faktisk fremstillede BS-standard (3,45 kg/m). Klageren hævdede, at prisen på salget i Det Forenede Kongerige skulle nedsættes med gennemsnitligt 3,5 % for at justere for denne forvridning.

| (88) | Kommissionen bemærker, at klageren ikke fremlagde dokumentation for denne praksis. Kommissionen indhentede ikke nogen beviser i forbindelse med sin undersøgelse, der kunne underbygge denne praksis. Som nævnt i betragtning 82 konstaterede Kommissionen desuden, at de stikprøveudtagne eksporterende producenter i deres besvarelse af antidumpingspørgeskemaet oplyste den faktiske vægt på den pågældende vare og samme vare solgt til Unionen og på hjemmemarkedet. Denne faktiske, ikke teoretiske, vægt blev anvendt i dumpingberegningen. Denne påstand fra klageren blev derfor også afvist. |
| --- | --- |

(88)

Kommissionen bemærker, at klageren ikke fremlagde dokumentation for denne praksis. Kommissionen indhentede ikke nogen beviser i forbindelse med sin undersøgelse, der kunne underbygge denne praksis. Som nævnt i betragtning 82 konstaterede Kommissionen desuden, at de stikprøveudtagne eksporterende producenter i deres besvarelse af antidumpingspørgeskemaet oplyste den faktiske vægt på den pågældende vare og samme vare solgt til Unionen og på hjemmemarkedet. Denne faktiske, ikke teoretiske, vægt blev anvendt i dumpingberegningen. Denne påstand fra klageren blev derfor også afvist.

| (89) | I sine bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger gentog klageren sin påstand, der er opsummeret i betragtning 87 ovenfor, vedrørende fakturering af EN 10219, men salg af BS 4848, hvilket fører til en angivelig forskel i nominel vægt. Klageren hævdede også, at man havde fremlagt dokumentation for denne praksis. |
| --- | --- |

(89)

I sine bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger gentog klageren sin påstand, der er opsummeret i betragtning 87 ovenfor, vedrørende fakturering af EN 10219, men salg af BS 4848, hvilket fører til en angivelig forskel i nominel vægt. Klageren hævdede også, at man havde fremlagt dokumentation for denne praksis.

| (90) | Den dokumentation, som klageren henviser til, viser, at importørerne tilbyder BS 4848, men ikke at de fakturerer dem som EN 10219. Selv om dette havde været tilfældet var dumpingberegningen som forklaret ovenfor imidlertid baseret på den faktiske og ikke den nominelle vægt. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(90)

Den dokumentation, som klageren henviser til, viser, at importørerne tilbyder BS 4848, men ikke at de fakturerer dem som EN 10219. Selv om dette havde været tilfældet var dumpingberegningen som forklaret ovenfor imidlertid baseret på den faktiske og ikke den nominelle vægt. Denne påstand blev derfor afvist.

| (91) | I sine bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede en interesseret part, at de tyrkiske producenters omkostningsstruktur skulle være forskellig fra EU-producenternes, og at denne forskel burde tages i betragtning ved beregningen af dumpingmargenen. |
| --- | --- |

(91)

I sine bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede en interesseret part, at de tyrkiske producenters omkostningsstruktur skulle være forskellig fra EU-producenternes, og at denne forskel burde tages i betragtning ved beregningen af dumpingmargenen.

| (92) | Der mindes om, at der ikke er noget retsgrundlag for at tage hensyn til forskelle i omkostningsstrukturer mellem de pågældende eksporterende producenter og EU-erhvervsgrenen ved fastsættelsen af dumpingmargenerne. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(92)

Der mindes om, at der ikke er noget retsgrundlag for at tage hensyn til forskelle i omkostningsstrukturer mellem de pågældende eksporterende producenter og EU-erhvervsgrenen ved fastsættelsen af dumpingmargenerne. Denne påstand blev derfor afvist.

| (93) | En af de interesserede parter hævdede i sine bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger, at den tyrkiske normale værdi påvirkes af forskellen mellem råvareprisen for samme vare fremstillet til det tyrkiske hjemmemarked og råvareprisen for den pågældende vare produceret til eksportmarkedet. Denne part hævdede navnlig, at de tyrkiske eksportører til hjemmemarkedet anvender dyrere råvarer end til eksportmarkederne. |
| --- | --- |

(93)

En af de interesserede parter hævdede i sine bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger, at den tyrkiske normale værdi påvirkes af forskellen mellem råvareprisen for samme vare fremstillet til det tyrkiske hjemmemarked og råvareprisen for den pågældende vare produceret til eksportmarkedet. Denne part hævdede navnlig, at de tyrkiske eksportører til hjemmemarkedet anvender dyrere råvarer end til eksportmarkederne.

| (94) | Som svar på disse bemærkninger bemærkede Kommissionen følgende. Den mindede om, at justeringer foretaget i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, kun kunne foretages for forskelle, der påvirker prissammenligneligheden, og ikke omkostningssammenligneligheden. I den forbindelse bemærkede Kommissionen, at den interesserede part, der fremsatte denne påstand, ikke fremlagde dokumentation for, at der ville være en forskel i omkostninger til varen på hjemmemarkedet og den eksporterede vare. Under alle omstændigheder bemærkede Kommissionen, at undersøgelsen ikke afdækkede nogen dokumentation til støtte for denne påstand, hvorfor den interesserede parts bemærkninger forblev ubegrundede. Den interesserede part forelagde heller ikke dokumentation for, at en sådan omkostningsforskel — som der ikke er tale om — ville blive afspejlet i prisen på varen, således at det påvirker prissammenligneligheden mellem den normale værdi og eksportprisen. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(94)

Som svar på disse bemærkninger bemærkede Kommissionen følgende. Den mindede om, at justeringer foretaget i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, kun kunne foretages for forskelle, der påvirker prissammenligneligheden, og ikke omkostningssammenligneligheden. I den forbindelse bemærkede Kommissionen, at den interesserede part, der fremsatte denne påstand, ikke fremlagde dokumentation for, at der ville være en forskel i omkostninger til varen på hjemmemarkedet og den eksporterede vare. Under alle omstændigheder bemærkede Kommissionen, at undersøgelsen ikke afdækkede nogen dokumentation til støtte for denne påstand, hvorfor den interesserede parts bemærkninger forblev ubegrundede. Den interesserede part forelagde heller ikke dokumentation for, at en sådan omkostningsforskel — som der ikke er tale om — ville blive afspejlet i prisen på varen, således at det påvirker prissammenligneligheden mellem den normale værdi og eksportprisen. Denne påstand blev derfor afvist.

3.3.4.   Dumpingmargen

Dumpingmargen

| (95) | Kommissionen sammenlignede den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver enkelt type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(95)

Kommissionen sammenlignede den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver enkelt type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (96) | Samarbejdsviljen fra Tyrkiets side var stor, i og med at eksporten fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter udgjorde næsten 100 % af den samlede eksport til Unionen i undersøgelsesperioden. På dette grundlag fastsættes dumpingmargenerne, udtrykt i procent af cif-importværdien, til følgende:






  Virksomhed | Dumpingmargen (%) |
| --- | --- | --- |
| Noksel Celik Boru Sanayi | 0,5 |
| Tosçelik Profil ve Sac Endüstrisi | – 3,6 |
| Yücel Boru ve Profil Endüstrisi | 2,5 |
| Landsdækkende margen | – 0,03 |

(96)

Samarbejdsviljen fra Tyrkiets side var stor, i og med at eksporten fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter udgjorde næsten 100 % af den samlede eksport til Unionen i undersøgelsesperioden. På dette grundlag fastsættes dumpingmargenerne, udtrykt i procent af cif-importværdien, til følgende:

Virksomhed

Dumpingmargen (%)

Noksel Celik Boru Sanayi

0,5

Tosçelik Profil ve Sac Endüstrisi

– 3,6

Yücel Boru ve Profil Endüstrisi

2,5

Landsdækkende margen

– 0,03

| (97) | I betragtning af at der var én eksporterende producent med en negativ dumpingmargen og én med en dumpingmargen under minimaltærsklen, som defineret i grundforordningens artikel 9, stk. 3, undersøgte Kommissionen, om den vejede gennemsnitlige landsdækkende dumpingmargen lå over denne tærskel. |
| --- | --- |

(97)

I betragtning af at der var én eksporterende producent med en negativ dumpingmargen og én med en dumpingmargen under minimaltærsklen, som defineret i grundforordningens artikel 9, stk. 3, undersøgte Kommissionen, om den vejede gennemsnitlige landsdækkende dumpingmargen lå over denne tærskel.

| (98) | Den landsdækkende margen blev beregnet som det vejede gennemsnit af de dumpingmargener, der var fastsat for de stikprøveudtagne virksomheder. Den således beregnede dumpingmargen, udtrykt i procent af stikprøvens cif-eksportværdi, var på – 0,03 %. |
| --- | --- |

(98)

Den landsdækkende margen blev beregnet som det vejede gennemsnit af de dumpingmargener, der var fastsat for de stikprøveudtagne virksomheder. Den således beregnede dumpingmargen, udtrykt i procent af stikprøvens cif-eksportværdi, var på – 0,03 %.

| (99) | I betragtning af den landsdækkende negative dumpingmargen bør undersøgelsen afsluttes, for så vidt angår importen af hule profiler fra Tyrkiet, uden foranstaltninger. |
| --- | --- |

(99)

I betragtning af den landsdækkende negative dumpingmargen bør undersøgelsen afsluttes, for så vidt angår importen af hule profiler fra Tyrkiet, uden foranstaltninger.

| (100) | Som følge af denne konklusion er den anmodning om individuel undersøgelse, der er omhandlet i betragtning 14, irrelevant. |
| --- | --- |

(100)

Som følge af denne konklusion er den anmodning om individuel undersøgelse, der er omhandlet i betragtning 14, irrelevant.

| (101) | En interesseret part hævdede i sine bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger, at Rumænien på grund af landets relative nærhed til Tyrkiet er særlig udsat for import fra dette land. Den interesserede part fremførte, at denne særlige situation på det rumænske marked burde tages i betragtning ved beregningen af dumpingmargenen. |
| --- | --- |

(101)

En interesseret part hævdede i sine bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger, at Rumænien på grund af landets relative nærhed til Tyrkiet er særlig udsat for import fra dette land. Den interesserede part fremførte, at denne særlige situation på det rumænske marked burde tages i betragtning ved beregningen af dumpingmargenen.

| (102) | Den interesserede part forklarede imidlertid ikke, hvordan en sådan landespecifik vurdering med henblik på beregningen af dumpingmargenen kunne foretages i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningen. De argumenter, som den interesserede part fremsatte for at underbygge sin påstand, vedrørte faktisk skade og Unionens interesser og ikke dumping. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(102)

Den interesserede part forklarede imidlertid ikke, hvordan en sådan landespecifik vurdering med henblik på beregningen af dumpingmargenen kunne foretages i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningen. De argumenter, som den interesserede part fremsatte for at underbygge sin påstand, vedrørte faktisk skade og Unionens interesser og ikke dumping. Denne påstand blev derfor afvist.

| (103) | En tyrkisk eksporterende producent hævdede i sine bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger, at dennes faktiske dumpingmargen ville have været ubetydelig, hvis Kommissionen havde anvendt en mere detaljeret struktur ved sammenligningen af varetyperne, navnlig med angivelse af den faktiske størrelse og tykkelse af profilerne snarere end at gruppere dem. Dette argument blev allerede fremført i forbindelse med undersøgelsen. Da dette argument blev fremført i første omgang, hævdede den eksporterende producent, at prisen på hule profiler varierer afhængigt af deres mål og tykkelse. |
| --- | --- |

(103)

En tyrkisk eksporterende producent hævdede i sine bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger, at dennes faktiske dumpingmargen ville have været ubetydelig, hvis Kommissionen havde anvendt en mere detaljeret struktur ved sammenligningen af varetyperne, navnlig med angivelse af den faktiske størrelse og tykkelse af profilerne snarere end at gruppere dem. Dette argument blev allerede fremført i forbindelse med undersøgelsen. Da dette argument blev fremført i første omgang, hævdede den eksporterende producent, at prisen på hule profiler varierer afhængigt af deres mål og tykkelse.

| (104) | Kommissionen bemærkede, at prisen på hule profiler faktisk varierer betydeligt afhængigt af deres mål og tykkelse, hvis prisen baseres på længden (dvs. pr. meter). Denne prisvariation er ikke så betydelig, når hule profiler sælges pr. vægt (dvs. pr. kg). Dumpingberegningen var baseret på priser pr. kg, og grupperingen af mål og tykkelse var derfor berettiget. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(104)

Kommissionen bemærkede, at prisen på hule profiler faktisk varierer betydeligt afhængigt af deres mål og tykkelse, hvis prisen baseres på længden (dvs. pr. meter). Denne prisvariation er ikke så betydelig, når hule profiler sælges pr. vægt (dvs. pr. kg). Dumpingberegningen var baseret på priser pr. kg, og grupperingen af mål og tykkelse var derfor berettiget. Denne påstand blev derfor afvist.

4.   SKADE

SKADE

4.1.   Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion

Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion

| (105) | I undersøgelsesperioden blev samme vare fremstillet af over 40 EU-producenter. De udgør »EU-erhvervsgrenen« som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

(105)

I undersøgelsesperioden blev samme vare fremstillet af over 40 EU-producenter. De udgør »EU-erhvervsgrenen« som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1.

| (106) | Den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden blev fastsat ud fra de foreliggende oplysninger om EU-erhvervsgrenen såsom oplysningerne i klagen og efterprøvede data indsamlet fra European Steel Tube Association. Den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden var således på 3,4 mio. ton. |
| --- | --- |

(106)

Den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden blev fastsat ud fra de foreliggende oplysninger om EU-erhvervsgrenen såsom oplysningerne i klagen og efterprøvede data indsamlet fra European Steel Tube Association. Den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden var således på 3,4 mio. ton.

| (107) | Fire EU-producenter blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 7, og de tegnede sig for over 30 % af den samlede EU-produktion af samme vare. |
| --- | --- |

(107)

Fire EU-producenter blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 7, og de tegnede sig for over 30 % af den samlede EU-produktion af samme vare.

4.2.   EU-forbruget

EU-forbruget

| (108) | Kommissionen fastsatte EU-forbruget ud fra EU-producenternes samlede salg i Unionen og den samlede import fra tredjelande ud fra Eurostat-data. EU-forbruget blev fastsat til 4 251 597 ton i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(108)

Kommissionen fastsatte EU-forbruget ud fra EU-producenternes samlede salg i Unionen og den samlede import fra tredjelande ud fra Eurostat-data. EU-forbruget blev fastsat til 4 251 597 ton i undersøgelsesperioden.

4.3.   Import fra de pågældende lande

Import fra de pågældende lande

4.3.1.   Mængde og markedsandel for importen fra de pågældende lande

Mængde og markedsandel for importen fra de pågældende lande

| (109) | Det fremgik af undersøgelsen, jf. betragtning 63 og 96, at der var en landsdækkende minimaldumpingmargen i Rusland og Tyrkiet, og som følge heraf skal undersøgelsen afsluttes for disse lande. |
| --- | --- |

(109)

Det fremgik af undersøgelsen, jf. betragtning 63 og 96, at der var en landsdækkende minimaldumpingmargen i Rusland og Tyrkiet, og som følge heraf skal undersøgelsen afsluttes for disse lande.

| (110) | Det konstateredes, at Nordmakedonien har en landsdækkende dumpingmargen på 2,9 %. Det er imidlertid kun import fra virksomheden FZC, der kan betragtes som dumpingimport, da dumpingmargenerne, jf. betragtning 41 og 42, for de to andre virksomheder lå under minimaltærsklen på 2 % som defineret i grundforordningens artikel 9, stk. 3. |
| --- | --- |

(110)

Det konstateredes, at Nordmakedonien har en landsdækkende dumpingmargen på 2,9 %. Det er imidlertid kun import fra virksomheden FZC, der kan betragtes som dumpingimport, da dumpingmargenerne, jf. betragtning 41 og 42, for de to andre virksomheder lå under minimaltærsklen på 2 % som defineret i grundforordningens artikel 9, stk. 3.

| (111) | Mængden af dumpingimport fra Nordmakedonien i undersøgelsesperioden udgjorde [15 000-25 000] ton. Den udgjorde [0,35 % til 0,59 %] af EU-forbruget og [1,60 % til 2,66 %] af al import af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(111)

Mængden af dumpingimport fra Nordmakedonien i undersøgelsesperioden udgjorde [15 000-25 000] ton. Den udgjorde [0,35 % til 0,59 %] af EU-forbruget og [1,60 % til 2,66 %] af al import af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden.

| (112) | I henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 3, anses den forvoldte skade normalt for ubetydelig, når de pågældende importerede mængder udgør mindre end de mængder, der er fastsat i grundforordningens artikel 5, stk. 7. Til gengæld fremgår det af artikel 5, stk. 7, når der ikke foreligger kumulering, at sådanne mængder skal tegne sig for en markedsandel på mindst 1 % af EU-forbruget af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(112)

I henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 3, anses den forvoldte skade normalt for ubetydelig, når de pågældende importerede mængder udgør mindre end de mængder, der er fastsat i grundforordningens artikel 5, stk. 7. Til gengæld fremgår det af artikel 5, stk. 7, når der ikke foreligger kumulering, at sådanne mængder skal tegne sig for en markedsandel på mindst 1 % af EU-forbruget af den pågældende vare.

| (113) | I denne undersøgelse, jf. betragtning 109, udgjorde den pågældende imports markedsandel [0,35 % til 0,59 %] af EU-forbruget, hvilket er mindre end det i artikel 9, stk. 3, fastsatte krav til markedsandel. |
| --- | --- |

(113)

I denne undersøgelse, jf. betragtning 109, udgjorde den pågældende imports markedsandel [0,35 % til 0,59 %] af EU-forbruget, hvilket er mindre end det i artikel 9, stk. 3, fastsatte krav til markedsandel.

| (114) | Derfor konkluderede Kommissionen, uden at der forelå beviser på det modsatte, at skaden burde anses for at være ubetydelig, da mængden af dumpingimport fra Nordmakedonien udgør mindre end den mængde, der er fastsat i grundforordningens artikel 5, stk. 7. |
| --- | --- |

(114)

Derfor konkluderede Kommissionen, uden at der forelå beviser på det modsatte, at skaden burde anses for at være ubetydelig, da mængden af dumpingimport fra Nordmakedonien udgør mindre end den mængde, der er fastsat i grundforordningens artikel 5, stk. 7.

| (115) | I betragtning af den ubetydelige skade, der eventuelt er forvoldt, bør undersøgelsen afsluttes, for så vidt angår importen af hule profiler fra Nordmakedonien, uden foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3. |
| --- | --- |

(115)

I betragtning af den ubetydelige skade, der eventuelt er forvoldt, bør undersøgelsen afsluttes, for så vidt angår importen af hule profiler fra Nordmakedonien, uden foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3.

5.   KONKLUSION OG FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER

KONKLUSION OG FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER

| (116) | I betragtning af ovenstående bør antidumpingproceduren vedrørende importen af hule profiler med oprindelse i Republikken Nordmakedonien, Rusland og Tyrkiet afsluttes. |
| --- | --- |

(116)

I betragtning af ovenstående bør antidumpingproceduren vedrørende importen af hule profiler med oprindelse i Republikken Nordmakedonien, Rusland og Tyrkiet afsluttes.

| (117) | I lyset af ovenstående konklusioner blev klagerens anmodning om registrering irrelevant. |
| --- | --- |

(117)

I lyset af ovenstående konklusioner blev klagerens anmodning om registrering irrelevant.

| (118) | Alle parter blev underrettet om Kommissionens konklusioner, og de fik en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger. |
| --- | --- |

(118)

Alle parter blev underrettet om Kommissionens konklusioner, og de fik en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger.

| (119) | Det udvalg, der er nedsat i henhold til grundforordningens artikel 15, stk. 1, har ikke afgivet udtalelse — |
| --- | --- |

(119)

Det udvalg, der er nedsat i henhold til grundforordningens artikel 15, stk. 1, har ikke afgivet udtalelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Antidumpingproceduren vedrørende importen af svejsede rør og hule profiler med firkantet eller rektangulært tværsnit, af jern (bortset fra støbejern) eller stål (bortset fra rustfrit stål), men undtagen af den art, der anvendes til olie- og gasledninger, og undtagen foringsrør og produktionsrør af den art, der anvendes ved udvinding af olie og gas, med oprindelse i Nordmakedonien, Rusland og Tyrkiet, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7306 61 92 og 7306 61 99, afsluttes hermed.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juni 2019.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Meddelelse om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af svejsede rør og hule profiler med kvadratisk eller rektangulært tværsnit, af jern (bortset fra støbejern) eller stål (bortset fra rustfrit stål) med oprindelse i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Rusland og Tyrkiet (EUT C 347 af 28.9.2018, s. 6).

2

---

| 28.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 175/52 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 175/52

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2019/1110

af 27. juni 2019

om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater

(meddelt under nummer C(2019) 4976)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 9, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Unionen med henblik på gennemførelse af det indre marked (2), særlig artikel 10, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 2002/99/EF af 16. december 2002 om dyresundhedsbestemmelser for produktion, tilvirkning, distribution og indførsel af animalske produkter til konsum (3), særlig artikel 4, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU (4) er der fastsat dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater, hvor der har været bekræftede tilfælde af sygdommen hos tamsvin eller vildtlevende svin (i det følgende benævnt »de berørte medlemsstater«). I del I-IV i bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse afgrænses og listeopføres visse områder i de berørte medlemsstater, og områderne er opdelt efter risikoniveauet på grundlag af den epidemiologiske situation for så vidt angår denne sygdom. Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU er blevet ændret flere gange med henblik på at tage hensyn til ændringer i den epidemiologiske situation for så vidt angår afrikansk svinepest i Unionen, således at nævnte bilag afspejler disse ændringer. Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU blev senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1031 (5) som følge af forekomster af afrikansk svinepest i Litauen, Polen. og Rumænien. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU (4) er der fastsat dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater, hvor der har været bekræftede tilfælde af sygdommen hos tamsvin eller vildtlevende svin (i det følgende benævnt »de berørte medlemsstater«). I del I-IV i bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse afgrænses og listeopføres visse områder i de berørte medlemsstater, og områderne er opdelt efter risikoniveauet på grundlag af den epidemiologiske situation for så vidt angår denne sygdom. Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU er blevet ændret flere gange med henblik på at tage hensyn til ændringer i den epidemiologiske situation for så vidt angår afrikansk svinepest i Unionen, således at nævnte bilag afspejler disse ændringer. Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU blev senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1031 (5) som følge af forekomster af afrikansk svinepest i Litauen, Polen. og Rumænien.

| (2) | Siden datoen for vedtagelsen af gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1031 har der været et yderligere tilfælde af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i Polen, der også skal være afspejlet i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(2)

Siden datoen for vedtagelsen af gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1031 har der været et yderligere tilfælde af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i Polen, der også skal være afspejlet i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU.

| (3) | I juni 2019 blev der konstateret et tilfælde af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i tomaszowski amt i Polen i et område, der på nuværende tidspunkt ikke er opført på listen i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Dette tilfælde af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin udgør en øget risiko, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Dette område i Polen, der er berørt af afrikansk svinepest, bør derfor opføres i del I og II i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(3)

I juni 2019 blev der konstateret et tilfælde af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i tomaszowski amt i Polen i et område, der på nuværende tidspunkt ikke er opført på listen i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Dette tilfælde af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin udgør en øget risiko, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Dette område i Polen, der er berørt af afrikansk svinepest, bør derfor opføres i del I og II i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU.

| (4) | For at tage hensyn til den seneste epidemiologiske udvikling vedrørende afrikansk svinepest i Unionen og for at bekæmpe de risici, der er forbundet med spredning af sygdommen, på en proaktiv måde bør der for Polens vedkommende afgrænses nye højrisikoområder af en tilstrækkelig størrelse, som på behørig vis bør opføres i del I og II i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(4)

For at tage hensyn til den seneste epidemiologiske udvikling vedrørende afrikansk svinepest i Unionen og for at bekæmpe de risici, der er forbundet med spredning af sygdommen, på en proaktiv måde bør der for Polens vedkommende afgrænses nye højrisikoområder af en tilstrækkelig størrelse, som på behørig vis bør opføres i del I og II i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU bør derfor ændres.

| (5) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU erstattes af teksten i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juni 2019.

På Kommissionens vegne

Vytenis ANDRIUKAITIS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EFT L 18 af 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU af 9. oktober 2014 om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater og om ophævelse af gennemførelsesafgørelse 2014/178/EU (EUT L 295 af 11.10.2014, s. 63).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1031 af 21. juni 2019 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater (EUT L 167 af 24.6.2019, s. 34).

5

---

BILAG

Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU affattes således:

»BILAG

DEL I

1.   Belgien

Følgende områder i Belgien:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | Rue Mersinhat, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat,

| — | La N818jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N818jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| — | La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- | --- |

—

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| — | La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- | --- |

—

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| — | Le Routeux, |
| --- | --- |

—

Le Routeux,

| — | Rue d'Orgéo, |
| --- | --- |

—

Rue d'Orgéo,

| — | Rue de la Vierre, |
| --- | --- |

—

Rue de la Vierre,

| — | Rue du Bout-d'en-Bas, |
| --- | --- |

—

Rue du Bout-d'en-Bas,

| — | Rue Sous l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue Sous l'Eglise,

| — | Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

Rue Notre-Dame,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| — | La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- | --- |

—

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| — | La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411jusque son intersection avec la N40,

| — | N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l'Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l'Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| — | Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange,

| — | La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet,

| — | Rue du Fet, |
| --- | --- |

—

Rue du Fet,

| — | Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères,

| — | Rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue des Bruyères,

| — | Rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

Rue de Neufchâteau,

| — | Rue de la Motte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Motte,

| — | La N894 jusque son intersection avec laN85, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec laN85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgarien

Følgende områder i Bulgarien:

| in Varna the whole region excluding the villages covered in Part II; |
| --- |

in Varna the whole region excluding the villages covered in Part II;

| in Silistra region:





  whole municipality of Glavinitza, |
| --- |

in Silistra region:

whole municipality of Glavinitza,

| whole municipality of Tutrakan, |
| --- |

whole municipality of Tutrakan,

| whithinmunicipality of Dulovo:





  Boil, |
| --- |

whithinmunicipality of Dulovo:

Boil,

| Vokil, |
| --- |

Vokil,

| Grancharovo, |
| --- |

Grancharovo,

| Doletz, |
| --- |

Doletz,

| Oven, |
| --- |

Oven,

| Okorsh, |
| --- |

Okorsh,

| Oreshene, |
| --- |

Oreshene,

| Paisievo, |
| --- |

Paisievo,

| Pravda, |
| --- |

Pravda,

| Prohlada, |
| --- |

Prohlada,

| Ruyno, |
| --- |

Ruyno,

| Sekulovo, |
| --- |

Sekulovo,

| Skala, |
| --- |

Skala,

| Yarebitsa, |
| --- |

Yarebitsa,

| within municipality of Sitovo:





  Bosna, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Bosna,

| Garvan, |
| --- |

Garvan,

| Irnik, |
| --- |

Irnik,

| Iskra, |
| --- |

Iskra,

| Nova Popina, |
| --- |

Nova Popina,

| Polyana, |
| --- |

Polyana,

| Popina, |
| --- |

Popina,

| Sitovo, |
| --- |

Sitovo,

| Yastrebna, |
| --- |

Yastrebna,

| within municipality of Silistra:





  Vetren, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Vetren,

| in Dobrich region:





  whole municipality of Baltchik, |
| --- |

in Dobrich region:

whole municipality of Baltchik,

| wholemunicipality of General Toshevo, |
| --- |

wholemunicipality of General Toshevo,

| whole municipality of Dobrich, |
| --- |

whole municipality of Dobrich,

| whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka), |
| --- |

whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka),

| within municipality of Krushari:





  Severnyak, |
| --- |

within municipality of Krushari:

Severnyak,

| Abrit, |
| --- |

Abrit,

| Dobrin, |
| --- |

Dobrin,

| Alexandria, |
| --- |

Alexandria,

| Polkovnik Dyakovo, |
| --- |

Polkovnik Dyakovo,

| Poruchik Kardzhievo, |
| --- |

Poruchik Kardzhievo,

| Zagortzi, |
| --- |

Zagortzi,

| Zementsi, |
| --- |

Zementsi,

| Koriten, |
| --- |

Koriten,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Bistretz, |
| --- |

Bistretz,

| Efreytor Bakalovo, |
| --- |

Efreytor Bakalovo,

| Telerig, |
| --- |

Telerig,

| Lozenetz, |
| --- |

Lozenetz,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Severnyak, |
| --- |

Severnyak,

| Severtsi, |
| --- |

Severtsi,

| within municipality of Kavarna:





  Krupen, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Krupen,

| Belgun, |
| --- |

Belgun,

| Bilo, |
| --- |

Bilo,

| Septemvriytsi, |
| --- |

Septemvriytsi,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi, |
| --- |

whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi,

| in Ruse region:





  within municipality of Slivo pole:





  Babovo, |
| --- |

in Ruse region:

within municipality of Slivo pole:

Babovo,

| Brashlen, |
| --- |

Brashlen,

| Golyamo vranovo, |
| --- |

Golyamo vranovo,

| Malko vranovo, |
| --- |

Malko vranovo,

| Ryahovo, |
| --- |

Ryahovo,

| Slivo pole, |
| --- |

Slivo pole,

| Borisovo, |
| --- |

Borisovo,

| within municipality of Ruse:





  Sandrovo, |
| --- |

within municipality of Ruse:

Sandrovo,

| Prosena, |
| --- |

Prosena,

| Nikolovo, |
| --- |

Nikolovo,

| Marten, |
| --- |

Marten,

| Dolno Ablanovo, |
| --- |

Dolno Ablanovo,

| Ruse, |
| --- |

Ruse,

| Chervena voda, |
| --- |

Chervena voda,

| Basarbovo, |
| --- |

Basarbovo,

| within municipality of Ivanovo:





  Krasen, |
| --- |

within municipality of Ivanovo:

Krasen,

| Bozhichen, |
| --- |

Bozhichen,

| Pirgovo, |
| --- |

Pirgovo,

| Mechka, |
| --- |

Mechka,

| Trastenik, |
| --- |

Trastenik,

| within municipality of Borovo:





  Batin, |
| --- |

within municipality of Borovo:

Batin,

| Gorno Ablanovo, |
| --- |

Gorno Ablanovo,

| Ekzarh Yosif, |
| --- |

Ekzarh Yosif,

| Obretenik, |
| --- |

Obretenik,

| Batin, |
| --- |

Batin,

| within municipality of Tsenovo:





  Krivina, |
| --- |

within municipality of Tsenovo:

Krivina,

| Belyanovo, |
| --- |

Belyanovo,

| Novgrad, |
| --- |

Novgrad,

| Dzhulyunitza, |
| --- |

Dzhulyunitza,

| Beltzov, |
| --- |

Beltzov,

| Tsenovo, |
| --- |

Tsenovo,

| Piperkovo, |
| --- |

Piperkovo,

| Karamanovo, |
| --- |

Karamanovo,

| in Veliko Tarnovo region:





  within municipality of Svishtov:





  Sovata, |
| --- |

in Veliko Tarnovo region:

within municipality of Svishtov:

Sovata,

| Vardim, |
| --- |

Vardim,

| Svishtov, |
| --- |

Svishtov,

| Tzarevets, |
| --- |

Tzarevets,

| Bulgarsko Slivovo, |
| --- |

Bulgarsko Slivovo,

| Oresh, |
| --- |

Oresh,

| in Pleven region:





  within municipality of Belene:





  Dekov, |
| --- |

in Pleven region:

within municipality of Belene:

Dekov,

| Belene, |
| --- |

Belene,

| Kulina voda, |
| --- |

Kulina voda,

| Byala voda, |
| --- |

Byala voda,

| within municipality of Nikopol:





  Lozitza, |
| --- |

within municipality of Nikopol:

Lozitza,

| Dragash voyvoda, |
| --- |

Dragash voyvoda,

| Lyubenovo, |
| --- |

Lyubenovo,

| Nikopol, |
| --- |

Nikopol,

| Debovo, |
| --- |

Debovo,

| Evlogievo, |
| --- |

Evlogievo,

| Muselievo, |
| --- |

Muselievo,

| Zhernov, |
| --- |

Zhernov,

| Cherkovitza, |
| --- |

Cherkovitza,

| within municipality of Gulyantzi:





  Somovit, |
| --- |

within municipality of Gulyantzi:

Somovit,

| Dolni vit, |
| --- |

Dolni vit,

| Milkovitsa, |
| --- |

Milkovitsa,

| Shiyakovo, |
| --- |

Shiyakovo,

| Lenkovo, |
| --- |

Lenkovo,

| Kreta, |
| --- |

Kreta,

| Gulyantzi, |
| --- |

Gulyantzi,

| Brest, |
| --- |

Brest,

| Dabovan, |
| --- |

Dabovan,

| Zagrazhdan, |
| --- |

Zagrazhdan,

| Gigen, |
| --- |

Gigen,

| Iskar, |
| --- |

Iskar,

| within municipality of Dolna Mitropoliya:





  Komarevo, |
| --- |

within municipality of Dolna Mitropoliya:

Komarevo,

| Baykal, |
| --- |

Baykal,

| Slavovitsa, |
| --- |

Slavovitsa,

| Bregare, |
| --- |

Bregare,

| Orehovitsa, |
| --- |

Orehovitsa,

| Krushovene, |
| --- |

Krushovene,

| Stavertzi, |
| --- |

Stavertzi,

| Gostilya, |
| --- |

Gostilya,

| in Vratza region:





  within municipality of Oryahovo:





  Dolni vadin, |
| --- |

in Vratza region:

within municipality of Oryahovo:

Dolni vadin,

| Gorni vadin, |
| --- |

Gorni vadin,

| Ostrov, |
| --- |

Ostrov,

| Galovo, |
| --- |

Galovo,

| Leskovets, |
| --- |

Leskovets,

| Selanovtsi, |
| --- |

Selanovtsi,

| Oryahovo, |
| --- |

Oryahovo,

| within municipality of Miziya:





  Saraevo, |
| --- |

within municipality of Miziya:

Saraevo,

| Miziya, |
| --- |

Miziya,

| Voyvodovo, |
| --- |

Voyvodovo,

| Sofronievo, |
| --- |

Sofronievo,

| within municipality of Kozloduy:





  Harlets, |
| --- |

within municipality of Kozloduy:

Harlets,

| Glozhene, |
| --- |

Glozhene,

| Butan, |
| --- |

Butan,

| Kozloduy, |
| --- |

Kozloduy,

| in Montana region:





  within municipality of Valtchedram:





  Dolni Tzibar, |
| --- |

in Montana region:

within municipality of Valtchedram:

Dolni Tzibar,

| Gorni Tzibar, |
| --- |

Gorni Tzibar,

| Ignatovo, |
| --- |

Ignatovo,

| Zlatiya, |
| --- |

Zlatiya,

| Razgrad, |
| --- |

Razgrad,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Valtchedram, |
| --- |

Valtchedram,

| Mokresh, |
| --- |

Mokresh,

| within municipality Lom:





  Kovatchitza, |
| --- |

within municipality Lom:

Kovatchitza,

| Stanevo, |
| --- |

Stanevo,

| Lom, |
| --- |

Lom,

| Zemphyr, |
| --- |

Zemphyr,

| Dolno Linevo, |
| --- |

Dolno Linevo,

| Traykovo, |
| --- |

Traykovo,

| Staliyska mahala, |
| --- |

Staliyska mahala,

| Orsoya, |
| --- |

Orsoya,

| Slivata, |
| --- |

Slivata,

| Dobri dol, |
| --- |

Dobri dol,

| within municipality of Brusartsi:





  Vasilyiovtzi, |
| --- |

within municipality of Brusartsi:

Vasilyiovtzi,

| Dondukovo, |
| --- |

Dondukovo,

| in Vidin region:





  within municipality of Ruzhintsi:





  Dinkovo, |
| --- |

in Vidin region:

within municipality of Ruzhintsi:

Dinkovo,

| Topolovets, |
| --- |

Topolovets,

| Drenovets, |
| --- |

Drenovets,

| within municipality of Dimovo:





  Artchar, |
| --- |

within municipality of Dimovo:

Artchar,

| Septemvriytzi, |
| --- |

Septemvriytzi,

| Yarlovitza, |
| --- |

Yarlovitza,

| Vodnyantzi, |
| --- |

Vodnyantzi,

| Shipot, |
| --- |

Shipot,

| Izvor, |
| --- |

Izvor,

| Mali Drenovetz, |
| --- |

Mali Drenovetz,

| Lagoshevtzi, |
| --- |

Lagoshevtzi,

| Darzhanitza, |
| --- |

Darzhanitza,

| within municipality of Vidin:





  Vartop, |
| --- |

within municipality of Vidin:

Vartop,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Gaytantsi, |
| --- |

Gaytantsi,

| Tzar Simeonovo, |
| --- |

Tzar Simeonovo,

| Ivanovtsi, |
| --- |

Ivanovtsi,

| Zheglitza, |
| --- |

Zheglitza,

| Sinagovtsi, |
| --- |

Sinagovtsi,

| Dunavtsi, |
| --- |

Dunavtsi,

| Bukovets, |
| --- |

Bukovets,

| Bela Rada, |
| --- |

Bela Rada,

| Slana bara, |
| --- |

Slana bara,

| Novoseltsi, |
| --- |

Novoseltsi,

| Ruptzi, |
| --- |

Ruptzi,

| Akatsievo, |
| --- |

Akatsievo,

| Vidin, |
| --- |

Vidin,

| Inovo, |
| --- |

Inovo,

| Kapitanovtsi, |
| --- |

Kapitanovtsi,

| Pokrayna, |
| --- |

Pokrayna,

| Antimovo, |
| --- |

Antimovo,

| Kutovo, |
| --- |

Kutovo,

| Slanotran, |
| --- |

Slanotran,

| Koshava, |
| --- |

Koshava,

| Gomotartsi. |
| --- |

Gomotartsi.

3.   Estland

Følgende områder i Estland:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

4.   Ungarn

Følgende områder i Ungarn:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660 és 855850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660 és 855850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Letland

Følgende områder i Letland:

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

6.   Litauen

Følgende områder i Litauen:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

7.   Polen

Følgende områder i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Ruciane — Nida w powiecie piskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Ruciane — Nida w powiecie piskim,

| część gminy Miłki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

część gminy Miłki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gminy Dźwierzuty, Rozogi i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Rozogi i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na zachód od zachodniej granicy powiatu miejskiego Elbląg i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na zachód od zachodniej granicy powiatu miejskiego Elbląg i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Dywity, Jonkowo, Świątki i część gminy Jeziorany położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 593 w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Dywity, Jonkowo, Świątki i część gminy Jeziorany położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 593 w powiecie olsztyńskim,

| gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat zambrowski; |
| --- |

powiat zambrowski;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin, Łyse i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin, Łyse i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim, |
| --- |

gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim,

| gmina Krasne w powiecie przasnyskim, |
| --- |

gmina Krasne w powiecie przasnyskim,

| gminy Bodzanów, Bulkowo, Mała Wieś, Staroźreby i Wyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bodzanów, Bulkowo, Mała Wieś, Staroźreby i Wyszogród w powiecie płockim,

| gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim,

| gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Płońsk z miastem Płońsk i Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Płońsk z miastem Płońsk i Sochocin w powiecie płońskim,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Dobre, Stanisławów, część gminy Jakubów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2, część gminy Kałuszyn położona na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Stanisławów, część gminy Jakubów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2, część gminy Kałuszyn położona na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 w powiecie mińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim; |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim;

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Jastków, Konopnica, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Jastków, Konopnica, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim,

| gminy Adamów, Miączyn, Nielisz, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Sułów, Szczebrzeszyn, Zamość i Zwierzyniec w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Adamów, Miączyn, Nielisz, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Sułów, Szczebrzeszyn, Zamość i Zwierzyniec w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gmina Jeziorzany i część gminy Kock położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gmina Jeziorzany i część gminy Kock położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gminy Rudnik i Żółkiewkaw powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Rudnik i Żółkiewkaw powiecie krasnostawskim,

| gminy Krynice, Rachanie i Tarnawatka w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Krynice, Rachanie i Tarnawatka w powiecie tomaszowskim,

| gminy Aleksandrów, Józefów, Łukowa, Obsza i Tereszpol w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Aleksandrów, Józefów, Łukowa, Obsza i Tereszpol w powiecie biłgorajskim,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim; |
| --- |

gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików, Wielki Oczy i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików, Wielki Oczy i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim; |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim;

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

8.   Rumænien

Følgende områder i Rumænien:

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Suceava, |
| --- | --- |

—

Județul Suceava,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin. |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin.

DEL II

1.   Belgien

Følgende områder i Belgien:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | La frontière avec la France au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La frontière avec la France au niveau de Florenville,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville,

| — | La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte,

| — | La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| — | La rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de Neufchâteau,

| — | La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord,

| — | La rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de l'Accord,

| — | La rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La rue du Fet,

| — | La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| — | La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgarien

Følgende områder i Bulgarien:

| in Varna region:





  within municipality of Beloslav:





  Razdelna, |
| --- |

in Varna region:

within municipality of Beloslav:

Razdelna,

| within municipalty of Devnya:





  Devnya, |
| --- |

within municipalty of Devnya:

Devnya,

| Povelyanovo, |
| --- |

Povelyanovo,

| Padina, |
| --- |

Padina,

| within municipality of Vetrino:





  Gabarnitsa, |
| --- |

within municipality of Vetrino:

Gabarnitsa,

| within municipality of Provadiya:





  Staroselets, |
| --- |

within municipality of Provadiya:

Staroselets,

| Petrov dol, |
| --- |

Petrov dol,

| Provadiya, |
| --- |

Provadiya,

| Dobrina, |
| --- |

Dobrina,

| Manastir, |
| --- |

Manastir,

| Zhitnitsa, |
| --- |

Zhitnitsa,

| Tutrakantsi, |
| --- |

Tutrakantsi,

| Bozveliysko, |
| --- |

Bozveliysko,

| Barzitsa, |
| --- |

Barzitsa,

| Tchayka, |
| --- |

Tchayka,

| within municipality of Avren:





  Trastikovo, |
| --- |

within municipality of Avren:

Trastikovo,

| Sindel, |
| --- |

Sindel,

| Avren, |
| --- |

Avren,

| Kazashka reka, |
| --- |

Kazashka reka,

| Yunak, |
| --- |

Yunak,

| Tsarevtsi, |
| --- |

Tsarevtsi,

| Dabravino, |
| --- |

Dabravino,

| within municipality of Dalgopol:





  Tsonevo, |
| --- |

within municipality of Dalgopol:

Tsonevo,

| Velichkovo, |
| --- |

Velichkovo,

| within municipality of Dolni chiflik:





  Nova shipka, |
| --- |

within municipality of Dolni chiflik:

Nova shipka,

| Goren chiflik, |
| --- |

Goren chiflik,

| Pchelnik, |
| --- |

Pchelnik,

| Venelin, |
| --- |

Venelin,

| in Silistra region:





  within municipality of Kaynardzha:





  Voynovo, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Kaynardzha:

Voynovo,

| Kaynardzha, |
| --- |

Kaynardzha,

| Kranovo, |
| --- |

Kranovo,

| Zarnik, |
| --- |

Zarnik,

| Dobrudzhanka, |
| --- |

Dobrudzhanka,

| Golesh, |
| --- |

Golesh,

| Svetoslav, |
| --- |

Svetoslav,

| Polkovnik Cholakovo, |
| --- |

Polkovnik Cholakovo,

| Kamentzi, |
| --- |

Kamentzi,

| Gospodinovo, |
| --- |

Gospodinovo,

| Davidovo, |
| --- |

Davidovo,

| Sredishte, |
| --- |

Sredishte,

| Strelkovo, |
| --- |

Strelkovo,

| Poprusanovo, |
| --- |

Poprusanovo,

| Posev, |
| --- |

Posev,

| within municipality of Alfatar:





  Alfatar, |
| --- |

within municipality of Alfatar:

Alfatar,

| Alekovo, |
| --- |

Alekovo,

| Bistra, |
| --- |

Bistra,

| Kutlovitza, |
| --- |

Kutlovitza,

| Tzar Asen, |
| --- |

Tzar Asen,

| Chukovetz, |
| --- |

Chukovetz,

| Vasil Levski, |
| --- |

Vasil Levski,

| within municipality of Silistra:





  Glavan, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Glavan,

| Silistra, |
| --- |

Silistra,

| Aydemir, |
| --- |

Aydemir,

| Babuk, |
| --- |

Babuk,

| Popkralevo, |
| --- |

Popkralevo,

| Bogorovo, |
| --- |

Bogorovo,

| Bradvari, |
| --- |

Bradvari,

| Sratzimir, |
| --- |

Sratzimir,

| Bulgarka, |
| --- |

Bulgarka,

| Tsenovich, |
| --- |

Tsenovich,

| Sarpovo, |
| --- |

Sarpovo,

| Srebarna, |
| --- |

Srebarna,

| Smiletz, |
| --- |

Smiletz,

| Profesor Ishirkovo, |
| --- |

Profesor Ishirkovo,

| Polkovnik Lambrinovo, |
| --- |

Polkovnik Lambrinovo,

| Kalipetrovo, |
| --- |

Kalipetrovo,

| Kazimir, |
| --- |

Kazimir,

| Yordanovo, |
| --- |

Yordanovo,

| within municipality of Sitovo:





  Dobrotitza, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Dobrotitza,

| Lyuben, |
| --- |

Lyuben,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| within municipality of Dulovo:





  Varbino, |
| --- |

within municipality of Dulovo:

Varbino,

| Polkovnik Taslakovo, |
| --- |

Polkovnik Taslakovo,

| Kolobar, |
| --- |

Kolobar,

| Kozyak, |
| --- |

Kozyak,

| Mezhden, |
| --- |

Mezhden,

| Tcherkovna, |
| --- |

Tcherkovna,

| Dulovo, |
| --- |

Dulovo,

| Razdel, |
| --- |

Razdel,

| Tchernik, |
| --- |

Tchernik,

| Poroyno, |
| --- |

Poroyno,

| Vodno, |
| --- |

Vodno,

| Zlatoklas, |
| --- |

Zlatoklas,

| Tchernolik, |
| --- |

Tchernolik,

| in Dobrich region:





  within municipality of Krushari:





  Kapitan Dimitrovo, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of Krushari:

Kapitan Dimitrovo,

| Ognyanovo, |
| --- |

Ognyanovo,

| Zimnitza, |
| --- |

Zimnitza,

| Gaber, |
| --- |

Gaber,

| within municipality of Dobrich-selska:





  Altsek, |
| --- |

within municipality of Dobrich-selska:

Altsek,

| Vodnyantsi, |
| --- |

Vodnyantsi,

| Feldfebel Denkovo, |
| --- |

Feldfebel Denkovo,

| Hitovo, |
| --- |

Hitovo,

| within municipality of Tervel:





  Brestnitza, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Brestnitza,

| Kolartzi, |
| --- |

Kolartzi,

| Angelariy, |
| --- |

Angelariy,

| Balik, |
| --- |

Balik,

| Bezmer, |
| --- |

Bezmer,

| Bozhan, |
| --- |

Bozhan,

| Bonevo, |
| --- |

Bonevo,

| Voynikovo, |
| --- |

Voynikovo,

| Glavantsi, |
| --- |

Glavantsi,

| Gradnitsa, |
| --- |

Gradnitsa,

| Guslar, |
| --- |

Guslar,

| Kableshkovo, |
| --- |

Kableshkovo,

| Kladentsi, |
| --- |

Kladentsi,

| Kochmar, |
| --- |

Kochmar,

| Mali izvor, |
| --- |

Mali izvor,

| Nova Kamena, |
| --- |

Nova Kamena,

| Onogur, |
| --- |

Onogur,

| Polkovnik Savovo, |
| --- |

Polkovnik Savovo,

| Popgruevo, |
| --- |

Popgruevo,

| Profesor Zlatarski, |
| --- |

Profesor Zlatarski,

| Sartents, |
| --- |

Sartents,

| Tervel, |
| --- |

Tervel,

| Chestimenstko, |
| --- |

Chestimenstko,

| within municipality Shabla:





  Shabla, |
| --- |

within municipality Shabla:

Shabla,

| Tyulenovo, |
| --- |

Tyulenovo,

| Bozhanovo, |
| --- |

Bozhanovo,

| Gorun, |
| --- |

Gorun,

| Gorichane, |
| --- |

Gorichane,

| Prolez, |
| --- |

Prolez,

| Ezeretz, |
| --- |

Ezeretz,

| Zahari Stoyanovo, |
| --- |

Zahari Stoyanovo,

| Vaklino, |
| --- |

Vaklino,

| Granichar, |
| --- |

Granichar,

| Durankulak, |
| --- |

Durankulak,

| Krapetz, |
| --- |

Krapetz,

| Smin, |
| --- |

Smin,

| Staevtsi, |
| --- |

Staevtsi,

| Tvarditsa, |
| --- |

Tvarditsa,

| Chernomortzi, |
| --- |

Chernomortzi,

| within municipality of Kavarna:





  Balgarevo, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Balgarevo,

| Bozhurets, |
| --- |

Bozhurets,

| Vranino, |
| --- |

Vranino,

| Vidno, |
| --- |

Vidno,

| Irechek, |
| --- |

Irechek,

| Kavarna, |
| --- |

Kavarna,

| Kamen briag, |
| --- |

Kamen briag,

| Mogilishte, |
| --- |

Mogilishte,

| Neykovo, |
| --- |

Neykovo,

| Poruchik Chunchevo, |
| --- |

Poruchik Chunchevo,

| Rakovski, |
| --- |

Rakovski,

| Sveti Nikola, |
| --- |

Sveti Nikola,

| Seltse, |
| --- |

Seltse,

| Topola, |
| --- |

Topola,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| Hadzhi Dimitar, |
| --- |

Hadzhi Dimitar,

| Chelopechene. |
| --- |

Chelopechene.

3.   Estland

Følgende områder i Estland:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Ungarn

Følgende områder i Ungarn:

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821, 552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821, 552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Letland

Følgende områder i Letland:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasts, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasts,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Litauen

Følgende områder i Litauen:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė: Akmenynų, Liubavo, Kalvarijos seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 131 ir į pietus nuo kelio Nr. 200 ir Sangrūdos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė: Akmenynų, Liubavo, Kalvarijos seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 131 ir į pietus nuo kelio Nr. 200 ir Sangrūdos seniūnijos,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė: Jankų, Plutiškių seniūnijos ir Kazlų Rudos seniūnijos dalis nuo kelio Nr. 2613 į šiaurę, kelio Nr. 183 į rytus ir kelio Nr. 230 į šiaurę, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė: Jankų, Plutiškių seniūnijos ir Kazlų Rudos seniūnijos dalis nuo kelio Nr. 2613 į šiaurę, kelio Nr. 183 į rytus ir kelio Nr. 230 į šiaurę,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Krosnos, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Krosnos, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Degučių, Gudelių, Mokolų ir Narto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Degučių, Gudelių, Mokolų ir Narto seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Sintautų, Slavikų. Sudargo, Žvirgždaičių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 140 ir į pietvakarius nuo kelio Nr. 137 |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Sintautų, Slavikų. Sudargo, Žvirgždaičių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 140 ir į pietvakarius nuo kelio Nr. 137

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Polen

Følgende områder i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 oraz na południe i na południowy wschód od granicy powiatu miejskiego Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 oraz na południe i na południowy wschód od granicy powiatu miejskiego Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| gmina Wydminy, część gminy Miłki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na zachód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnacą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżyckow powiecie giżyckim, |
| --- |

gmina Wydminy, część gminy Miłki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na zachód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnacą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżyckow powiecie giżyckim,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Orzysz, Biała Piska i Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i Pisz w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Bisztynekw powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Bisztynekw powiecie bartoszyckim,

| gmina Kolno i część gminy Jeziorany położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 593 w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gmina Kolno i część gminy Jeziorany położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 593 w powiecie olsztyńskim,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim; |
| --- |

część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, i Siemiatycze z miastem Siemiatyczew powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, i Siemiatycze z miastem Siemiatyczew powiecie siemiatyckim,

| gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gminy Kobylin-Borzymyi Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymyi Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| miasto Bielsk Podlaski, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski oraz na północ i północny zachód od granicy miasta Bielsk Podlaski, część gminy Boćki położona na zachód od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

miasto Bielsk Podlaski, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski oraz na północ i północny zachód od granicy miasta Bielsk Podlaski, część gminy Boćki położona na zachód od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok; |
| --- |

powiat miejski Białystok;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Czerwińsk nad Wisłą, Joniec, Naruszewo Nowe Miasto i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Joniec, Naruszewo Nowe Miasto i Załuski w powiecie płońskim,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Jakubów położona na południe od linii wyznaczoenj przez drogę nr A2, część gminy Kałuszyn położona na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Jakubów położona na południe od linii wyznaczoenj przez drogę nr A2, część gminy Kałuszyn położona na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim,

| powiat garwoliński, |
| --- |

powiat garwoliński,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa; |
| --- |

powiat miejski Warszawa;

| w województwie lubelskim:





  gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów i część gminy Kock położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów i część gminy Kock położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną, w powiecie lubartowskim,

| gminy Jabłonna, Krzczonów, Niemce, Garbów, Głusk i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Jabłonna, Krzczonów, Niemce, Garbów, Głusk i Wólka w powiecie lubelskim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Mełgiew, Rybczewice, Piaski i miasto Świdnik w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Mełgiew, Rybczewice, Piaski i miasto Świdnik w powiecie świdnickim,

| gminy Fajsławice, Gorzków, i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice, Gorzków, i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Łaszczów, Susiec, Telatyn, Tomaszów Lubelski z miastem Tomaszów Lubelski, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Łaszczów, Susiec, Telatyn, Tomaszów Lubelski z miastem Tomaszów Lubelski, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim; |
| --- |

gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim,

| gminy Horyniec-Zdrój i Narol w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

gminy Horyniec-Zdrój i Narol w powiecie lubaczowskim.

8.   Rumænien

Følgende områder i Rumænien:

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș, |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș,

| — | Județul Bistrița-Năsăud. |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița-Năsăud.

DEL III

1.   Letland

Følgende områder i Letland:

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

2.   Litauen

Følgende områder i Litauen:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos,

| — | Kalvarijos savivaldybė: Kalvarijos seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 131 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 200, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė: Kalvarijos seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 131 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 200,

| — | Kazlų Rudos savivaldybė: Antanavo seniūnija ir Kazlų Rudos seniūnijos dalis nuo kelio Nr. 2613 į pietus, kelio Nr. 183 į vakarus ir kelio Nr. 230 į pietus, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rudos savivaldybė: Antanavo seniūnija ir Kazlų Rudos seniūnijos dalis nuo kelio Nr. 2613 į pietus, kelio Nr. 183 į vakarus ir kelio Nr. 230 į pietus,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Liudvinavo, Marijampolės, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Liudvinavo, Marijampolės, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137,

| — | Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos.

3.   Polen

Følgende områder i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Budry, Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gminy Budry, Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| gmina Kruklanki, część gminy Giżycko położona na wschód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno do granic miasta Giżycko oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr nr 63 biegnącą od południowo-wchodniej granicy miasta Giżycko do południowej granicy gminy Giżycko i, miasto Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

gmina Kruklanki, część gminy Giżycko położona na wschód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno do granic miasta Giżycko oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr nr 63 biegnącą od południowo-wchodniej granicy miasta Giżycko do południowej granicy gminy Giżycko i, miasto Giżycko w powiecie giżyckim,

| w województwie podlaskim:





  gmina Orla, część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Orla, część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim,

| gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gmina Milejczyce w powiecie siemiatyckim; |
| --- |

gmina Milejczyce w powiecie siemiatyckim;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Izbica, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Izbica, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gmina Stary Zamość i część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Stary Zamość i część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim,

| gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

4.   Rumænien

Følgende områder i Rumænien:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea. |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea.

DEL IV

Italien

Følgende områder i Italien:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Berigtigelser

| 28.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 175/83 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 175/83

---

Berigtigelse til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 810/2009 af 13. juli 2009 om en fællesskabskodeks for visa (visumkodeks)

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 243 af 15. september 2009
  )

Side 2, betragtning 16:

I stedet for:

»En medlemsstat bør samarbejde med en ekstern tjenesteyder på grundlag af en retsakt, der ...«

læses:

»En medlemsstat bør samarbejde med en ekstern tjenesteyder på grundlag af et juridisk instrument, der ...«.

Side 11, artikel 17, stk. 2:

I stedet for:

»2.   Servicegebyret skal specificeres i den retsakt, der er omhandlet i artikel 43, stk. 2.«

læses:

»2.   Servicegebyret skal specificeres i det juridiske instrument, der er omhandlet i artikel 43, stk. 2.«

Side 19, artikel 43, stk. 2 og 3:

I stedet for:

»2.   Samarbejdet med en ekstern tjenesteyder skal bygge på en retsakt, der opfylder kravene i bilag X.

3.   Medlemsstaterne skal inden for rammerne af det lokale Schengensamarbejde udveksle oplysninger om udvælgelsen af de eksterne tjenesteydere og udarbejdelsen af bestemmelserne og betingelserne i deres respektive retsakter.«

læses:

»2.   Samarbejdet med en ekstern tjenesteyder skal bygge på et juridisk instrument, der opfylder kravene i bilag X.

3.   Medlemsstaterne skal inden for rammerne af det lokale Schengensamarbejde udveksle oplysninger om udvælgelsen af de eksterne tjenesteydere og udarbejdelsen af bestemmelserne og betingelserne i deres respektive juridiske instrumenter.«

Side 20, artikel 43, stk. 8:

I stedet for:

»8.   Den eller de pågældende medlemsstater sørger for, at den eksterne tjenesteyder, der er valgt, opfylder de vilkår og betingelser, den er pålagt i den retsakt, der er omhandlet i stk. 2.«

læses:

»8.   Den eller de pågældende medlemsstater sørger for, at den eksterne tjenesteyder, der er valgt, opfylder de vilkår og betingelser, den er pålagt i det juridiske instrument, der er omhandlet i stk. 2.«

Side 20, artikel 43, stk. 11:

I stedet for:

»11.   Den eller de pågældende medlemsstater skal nøje overvåge gennemførelsen af den i stk. 2 omhandlede retsakt, herunder:«

læses:

»11.   Den eller de pågældende medlemsstater skal nøje overvåge gennemførelsen af det i stk. 2 omhandlede juridiske instrument, herunder:«.

Side 20, artikel 43, stk. 13:

I stedet for:

»13.   Medlemsstaterne forelægger Kommissionen et eksemplar af den retsakt, der er omhandlet i stk. 2.«

læses:

»13.   Medlemsstaterne forelægger Kommissionen et eksemplar af det juridiske instrument, der er omhandlet i stk. 2.«

Side 47, bilag X, titlen:

I stedet for:

»Liste over minimumskrav, der skal indsættes i retsakten til brug ved samarbejde med eksterne tjenesteydere«

læses:

»Liste over minimumskrav, der skal indsættes i det juridiske instrument til brug ved samarbejde med eksterne tjenesteydere«.

Side 47, bilag X, afsnit B, litra b), fjerde led:

I stedet for:

| »— | overholder reglerne om tavshedspligt, der også gælder, når medarbejderne ikke længere er ansat, eller efter at retsakten er blevet suspenderet eller bragt til ophør« |
| --- | --- |

»—

overholder reglerne om tavshedspligt, der også gælder, når medarbejderne ikke længere er ansat, eller efter at retsakten er blevet suspenderet eller bragt til ophør«

læses:

| »— | overholder reglerne om tavshedspligt, der også gælder, når medarbejderne ikke længere er ansat, eller efter at det juridiske instrument er blevet suspenderet eller bragt til ophør«. |
| --- | --- |

»—

overholder reglerne om tavshedspligt, der også gælder, når medarbejderne ikke længere er ansat, eller efter at det juridiske instrument er blevet suspenderet eller bragt til ophør«.

Side 48, bilag X, afsnit D, litra c):

I stedet for:

| »c) | nøje overholde bestemmelserne i retsakten, der skal indeholde en bestemmelse om suspension og opsigelse, navnlig til brug ved overtrædelse af de fastsatte regler, samt en revisionsklausul for at sikre, at retsakten afspejler bedste praksis.« |
| --- | --- |

»c)

læses:

| »c) | nøje overholde bestemmelserne i det juridiske instrument, der skal indeholde en bestemmelse om suspension og opsigelse, navnlig til brug ved overtrædelse af de fastsatte regler, samt en revisionsklausul for at sikre, at det juridiske instrument afspejler bedste praksis.« |
| --- | --- |

»c)

---