# Jurnalul Oficial C 315/2015

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 315 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5823 septembrie 2015 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 315

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5823 septembrie 2015

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Adunarea Parlamentară Euronest |
| 2015/C 315/01 | Rezoluție referitoare la angajarea în cadrul unui parteneriat mai puternic între UE și țările partenere din Europa de Est prin intermediul Instrumentului european de vecinătate pentru perioada 2014-2020 | 1 |
| 2015/C 315/02 | Rezoluție privind cooperarea în materie de infrastructură între UE și țările Parteneriatului estic: proiecte de transport aerian, rutier și feroviar comun | 7 |
| 2015/C 315/03 | Rezoluție referitoare la provocările, potențialul și noile angajamente legate de cooperarea în domeniul eficienței energetice și al surselor regenerabile în cadrul Parteneriatului estic | 11 |
| 2015/C 315/04 | Rezoluție privind cultura și dialogul intercultural în contextul Parteneriatului estic | 18 |
| 2015/C 315/05 | Rezoluție referitoare la comemorarea a o sută de ani de la genocidul armean | 23 |
| 2015/C 315/06 | Rezoluție privind agresiunea militară a Rusiei împotriva Ucrainei și necesitatea urgentă a unei soluționări pașnice a conflictului | 24 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Adunarea Parlamentară Euronest

2015/C 315/01

Rezoluție referitoare la angajarea în cadrul unui parteneriat mai puternic între UE și țările partenere din Europa de Est prin intermediul Instrumentului european de vecinătate pentru perioada 2014-2020

1

2015/C 315/02

Rezoluție privind cooperarea în materie de infrastructură între UE și țările Parteneriatului estic: proiecte de transport aerian, rutier și feroviar comun

7

2015/C 315/03

Rezoluție referitoare la provocările, potențialul și noile angajamente legate de cooperarea în domeniul eficienței energetice și al surselor regenerabile în cadrul Parteneriatului estic

11

2015/C 315/04

Rezoluție privind cultura și dialogul intercultural în contextul Parteneriatului estic

18

2015/C 315/05

Rezoluție referitoare la comemorarea a o sută de ani de la genocidul armean

23

2015/C 315/06

Rezoluție privind agresiunea militară a Rusiei împotriva Ucrainei și necesitatea urgentă a unei soluționări pașnice a conflictului

24

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Adunarea Parlamentară Euronest |
| 2015/C 315/07 | Regulamentul de procedură adoptat la 3 mai 2011 la Bruxelles și modificat la 3 aprilie 2012 la Baku, la 29 mai 2013 la Bruxelles și la 18 martie 2015 la Erevan | 26 |
| 2015/C 315/08 | Regulamentul de procedură al comisiilor permanente ale Adunării Parlamentare Euronest adoptat de Adunarea Parlamentară Euronest la 3 mai 2011 și modificat la 29 mai 2013 la Bruxelles și la 18 martie 2015 la Erevan | 40 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Adunarea Parlamentară Euronest

2015/C 315/07

Regulamentul de procedură adoptat la 3 mai 2011 la Bruxelles și modificat la 3 aprilie 2012 la Baku, la 29 mai 2013 la Bruxelles și la 18 martie 2015 la Erevan

26

2015/C 315/08

Regulamentul de procedură al comisiilor permanente ale Adunării Parlamentare Euronest adoptat de Adunarea Parlamentară Euronest la 3 mai 2011 și modificat la 29 mai 2013 la Bruxelles și la 18 martie 2015 la Erevan

40

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Adunarea Parlamentară Euronest

| 23.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 315/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 315/1

---

REZOLUȚIE (1)

referitoare la angajarea în cadrul unui parteneriat mai puternic între UE și țările partenere din Europa de Est prin intermediul Instrumentului european de vecinătate pentru perioada 2014-2020

(2015/C 315/01)

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare Euronest din 3 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare Euronest din 3 mai 2011,

| — | având în vedere Declarația comună a summitului Parteneriatului estic, desfășurat la Vilnius, la 28 și 29 noiembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a summitului Parteneriatului estic, desfășurat la Vilnius, la 28 și 29 noiembrie 2013,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la evaluarea și stabilirea priorităților pentru relațiile UE cu țările din Parteneriatul estic (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la evaluarea și stabilirea priorităților pentru relațiile UE cu țările din Parteneriatul estic (2),

| — | având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 20 martie 2013, intitulată „Politica europeană de vecinătate: către un parteneriat mai puternic”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 20 martie 2013, intitulată „Politica europeană de vecinătate: către un parteneriat mai puternic”,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 11 decembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Instrumentului european de vecinătate (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 11 decembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Instrumentului european de vecinătate (3),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 23 octombrie 2013 intitulată „Politica europeană de vecinătate, spre o consolidare a parteneriatului: poziția Parlamentului European referitoare la rapoartele intermediare de activitate pentru 2012” (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 23 octombrie 2013 intitulată „Politica europeană de vecinătate, spre o consolidare a parteneriatului: poziția Parlamentului European referitoare la rapoartele intermediare de activitate pentru 2012” (4),

| — | având în vedere rezoluțiile Parlamentului European referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate și dimensiunea sa estică, precum și la Republica Armenia, Republica Azerbaidjan, Republica Belarus, Georgia, Republica Moldova și Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate și dimensiunea sa estică, precum și la Republica Armenia, Republica Azerbaidjan, Republica Belarus, Georgia, Republica Moldova și Ucraina,

| — | având în vedere Declarația comună a Uniunii Europene și Republica Armenia, astfel cum s-a convenit la 29 noiembrie 2013, la Vilnius, de către vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și ministrul Afacerilor externe și al politicii de securitate al Armeniei, domnul Edward Nalbandian, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a Uniunii Europene și Republica Armenia, astfel cum s-a convenit la 29 noiembrie 2013, la Vilnius, de către vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și ministrul Afacerilor externe și al politicii de securitate al Armeniei, domnul Edward Nalbandian,

| A. | întrucât Parteneriatul estic a fost creat în 2009 ca un efort comun al Uniunii Europene și al partenerilor săi din Europa de Est cu obiectivul de a accelera asocierea politică și integrarea economică a acestora, pe baza unor interese, angajamente și responsabilitate reciproce, și a răspunderii solidare; |
| --- | --- |

A.

întrucât Parteneriatul estic a fost creat în 2009 ca un efort comun al Uniunii Europene și al partenerilor săi din Europa de Est cu obiectivul de a accelera asocierea politică și integrarea economică a acestora, pe baza unor interese, angajamente și responsabilitate reciproce, și a răspunderii solidare;

| B. | întrucât statele care participă la Parteneriatul estic au încheiat un angajament reciproc pentru valorile fundamentale, pentru democrație, pentru respectarea drepturilor omului, pentru preeminența legii, buna guvernare, principiile economiei de piață și pentru dezvoltarea sustenabilă; |
| --- | --- |

B.

întrucât statele care participă la Parteneriatul estic au încheiat un angajament reciproc pentru valorile fundamentale, pentru democrație, pentru respectarea drepturilor omului, pentru preeminența legii, buna guvernare, principiile economiei de piață și pentru dezvoltarea sustenabilă;

| C. | întrucât summitul Parteneriatului estic de la Vilnius, care a avut loc în noiembrie 2013, a înregistrat o serie de realizări, noi acorduri și progrese către relații mai strânse, dar a fost, de asemenea, afectat de deciziile unor țări partenere de a nu se angaja în acorduri de asociere cu UE, în pofida faptului că finalizaseră cu succes negocierile; |
| --- | --- |

C.

întrucât summitul Parteneriatului estic de la Vilnius, care a avut loc în noiembrie 2013, a înregistrat o serie de realizări, noi acorduri și progrese către relații mai strânse, dar a fost, de asemenea, afectat de deciziile unor țări partenere de a nu se angaja în acorduri de asociere cu UE, în pofida faptului că finalizaseră cu succes negocierile;

| D. | întrucât decizia președintelui de atunci al Ucrainei la summitul de la Vilnius a declanșat proteste în masă în Piața Maidan, care au fost urmate de un lanț de evenimente dramatice pentru țară în 2014, în special, un val de demonstrații care au dus la moartea a sute de ucraineni în februarie, anexarea ilegală a Crimeei de către Rusia în martie și, din primăvară, izbucnirea și escaladarea unui nou conflict în estul Ucrainei cu prezența militară directă a Federației Ruse și cu sprijinul acesteia pentru forțele separatiste, care a condus la peste 6 000 de decese; |
| --- | --- |

D.

întrucât decizia președintelui de atunci al Ucrainei la summitul de la Vilnius a declanșat proteste în masă în Piața Maidan, care au fost urmate de un lanț de evenimente dramatice pentru țară în 2014, în special, un val de demonstrații care au dus la moartea a sute de ucraineni în februarie, anexarea ilegală a Crimeei de către Rusia în martie și, din primăvară, izbucnirea și escaladarea unui nou conflict în estul Ucrainei cu prezența militară directă a Federației Ruse și cu sprijinul acesteia pentru forțele separatiste, care a condus la peste 6 000 de decese;

| E. | întrucât UE, pe de o parte, și Georgia, Moldova și Ucraina, pe de altă parte, au semnat și ratificat ulterior acordurile bilaterale de asociere, inclusiv zonele de liber schimb aprofundat și cuprinzător (ZLSAC), în ciuda presiunile politice, militare și economice directe exercitate de Federația Rusă; |
| --- | --- |

E.

întrucât UE, pe de o parte, și Georgia, Moldova și Ucraina, pe de altă parte, au semnat și ratificat ulterior acordurile bilaterale de asociere, inclusiv zonele de liber schimb aprofundat și cuprinzător (ZLSAC), în ciuda presiunile politice, militare și economice directe exercitate de Federația Rusă;

| F. | întrucât UE și Belarus au început negocieri privind facilitarea eliberării vizelor și acordurile de readmisie, permițând astfel promovarea contactelor interpersonale; întrucât, cu toate acestea, reluarea dialogului politic și economic dintre UE și Belarus va depinde de eliberarea necondiționată a tuturor prizonierilor politici rămași în Belarus și de reabilitarea lor deplină în ceea ce privește drepturile politice și civice ale acestora; |
| --- | --- |

F.

întrucât UE și Belarus au început negocieri privind facilitarea eliberării vizelor și acordurile de readmisie, permițând astfel promovarea contactelor interpersonale; întrucât, cu toate acestea, reluarea dialogului politic și economic dintre UE și Belarus va depinde de eliberarea necondiționată a tuturor prizonierilor politici rămași în Belarus și de reabilitarea lor deplină în ceea ce privește drepturile politice și civice ale acestora;

| G. | întrucât toate țările partenere, cu excepția Belarusului, se confruntă cu tendințe separatiste și dispute teritoriale în care Rusia este direct implicată sau exercită o influență majoră; |
| --- | --- |

G.

întrucât toate țările partenere, cu excepția Belarusului, se confruntă cu tendințe separatiste și dispute teritoriale în care Rusia este direct implicată sau exercită o influență majoră;

| H. | întrucât pe teritoriile Georgiei și Moldovei au fost instaurate regimuri separatiste ilegale; întrucât peninsula Crimeea din Ucraina a fost anexată de către Rusia iar în sud-estul Ucrainei continuă confruntările armate dintre separatiști și forțele oficiale ale Kievului; |
| --- | --- |

H.

întrucât pe teritoriile Georgiei și Moldovei au fost instaurate regimuri separatiste ilegale; întrucât peninsula Crimeea din Ucraina a fost anexată de către Rusia iar în sud-estul Ucrainei continuă confruntările armate dintre separatiști și forțele oficiale ale Kievului;

| I. | întrucât accesul la piața UE, precum și la piețele țărilor învecinate din Eurasia, în special a Rusiei, este de o importanță vitală pentru țările partenere și economiile lor; întrucât unele sectoare industriale din țările partenere sunt încă dependente de lanțuri de producție moștenite de la fosta Uniune Sovietică, datorită cărora acestea sunt legate din punct de vedere economic de Federația Rusă; întrucât extinderea Uniunii vamale dintre Federația Rusă, Kazahstan și Belarus la alte țări partenere și la Uniunea Economică Eurasiatică nu ar trebui privită ca fiind proiecte concurente ale componentei economice a Parteneriatului estic, atâta timp cât țările partenere au dreptul de a alege în mod liber la care dintre organizații să adere; întrucât ar trebui depuse eforturi pentru a îmbunătăți cooperarea și a face compatibile cele două zone economice, astfel încât țările din cadrul Parteneriatului estic să-și poată exploata pe deplin potențialul; |
| --- | --- |

I.

întrucât accesul la piața UE, precum și la piețele țărilor învecinate din Eurasia, în special a Rusiei, este de o importanță vitală pentru țările partenere și economiile lor; întrucât unele sectoare industriale din țările partenere sunt încă dependente de lanțuri de producție moștenite de la fosta Uniune Sovietică, datorită cărora acestea sunt legate din punct de vedere economic de Federația Rusă; întrucât extinderea Uniunii vamale dintre Federația Rusă, Kazahstan și Belarus la alte țări partenere și la Uniunea Economică Eurasiatică nu ar trebui privită ca fiind proiecte concurente ale componentei economice a Parteneriatului estic, atâta timp cât țările partenere au dreptul de a alege în mod liber la care dintre organizații să adere; întrucât ar trebui depuse eforturi pentru a îmbunătăți cooperarea și a face compatibile cele două zone economice, astfel încât țările din cadrul Parteneriatului estic să-și poată exploata pe deplin potențialul;

| J. | întrucât UE a introdus măsuri restrictive împotriva Rusiei în aprilie și iulie 2014 și le-a consolidat în septembrie 2014, cu scopul de a promova o schimbare de direcție în acțiunile aventuriste și agresive ale Rusiei care încalcă suveranitatea și integritatea teritorială a Ucrainei și destabilizează regiunea de est a acesteia; |
| --- | --- |

J.

întrucât UE a introdus măsuri restrictive împotriva Rusiei în aprilie și iulie 2014 și le-a consolidat în septembrie 2014, cu scopul de a promova o schimbare de direcție în acțiunile aventuriste și agresive ale Rusiei care încalcă suveranitatea și integritatea teritorială a Ucrainei și destabilizează regiunea de est a acesteia;

| K. | întrucât, în august 2014, ca măsură de retorsiune împotriva atât a măsurilor restrictive ale UE, cât și a semnării acordurilor de asociere, Rusia a decis să impună un embargo asupra produselor agricole și alimentare provenite din UE, din alte țări occidentale și din unele țări partenere; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în august 2014, ca măsură de retorsiune împotriva atât a măsurilor restrictive ale UE, cât și a semnării acordurilor de asociere, Rusia a decis să impună un embargo asupra produselor agricole și alimentare provenite din UE, din alte țări occidentale și din unele țări partenere;

| L. | întrucât 2014 a fost primul an dintr-un nou cadru programatic și financiar pentru punerea în aplicare a Politicii europene de vecinătate a UE și a dimensiunii sale estice specifice, până în 2020; |
| --- | --- |

L.

întrucât 2014 a fost primul an dintr-un nou cadru programatic și financiar pentru punerea în aplicare a Politicii europene de vecinătate a UE și a dimensiunii sale estice specifice, până în 2020;

Pornind de la primele realizări ale Parteneriatului estic în vederea deschiderii de noi perspective pentru perioada 2014-2020

| 1. | subliniază că, de la crearea sa în 2009, Parteneriatul estic a înlesnit o serie de realizări concrete și tangibile care au fost reciproc avantajoase pentru societățile din UE și pentru țările partenere și au fost reflectate în diverse acorduri la diferite niveluri de cooperare politică, economică și culturală care au un amplu potențial de ameliorare cu suficient sprijin din partea tuturor părților implicate; |
| --- | --- |

1.

subliniază că, de la crearea sa în 2009, Parteneriatul estic a înlesnit o serie de realizări concrete și tangibile care au fost reciproc avantajoase pentru societățile din UE și pentru țările partenere și au fost reflectate în diverse acorduri la diferite niveluri de cooperare politică, economică și culturală care au un amplu potențial de ameliorare cu suficient sprijin din partea tuturor părților implicate;

| 2. | salută faptul că participanții la summitul de la Vilnius și-au reafirmat angajamentul față de principiile Parteneriatului estic, și anume, în primul rând, preeminența legii, respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și democrația; subliniază că aceste principii trebuie respectate; |
| --- | --- |

2.

salută faptul că participanții la summitul de la Vilnius și-au reafirmat angajamentul față de principiile Parteneriatului estic, și anume, în primul rând, preeminența legii, respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și democrația; subliniază că aceste principii trebuie respectate;

| 3. | împărtășește opinia participanților la summitul de la Vilnius potrivit căreia fiecare partener ar trebui să își exercite în mod liber opțiunea suverană asupra sferei ambițiilor sale și asupra obiectivelor pe care aceasta urmărește să le atingă în relațiile sale cu UE și în cadrul Parteneriatului estic, în concordanță cu principiul diferențierii; reamintește, în acest sens, că Parteneriatul estic este un proiect pe bază voluntară, care respectă opțiunile suverane ale statelor participante și dă amploare relațiilor lor, și că acesta ar trebui să aducă beneficii acestora, precum și întregii Europe, în ceea ce privește stabilitatea și prosperitatea; |
| --- | --- |

3.

împărtășește opinia participanților la summitul de la Vilnius potrivit căreia fiecare partener ar trebui să își exercite în mod liber opțiunea suverană asupra sferei ambițiilor sale și asupra obiectivelor pe care aceasta urmărește să le atingă în relațiile sale cu UE și în cadrul Parteneriatului estic, în concordanță cu principiul diferențierii; reamintește, în acest sens, că Parteneriatul estic este un proiect pe bază voluntară, care respectă opțiunile suverane ale statelor participante și dă amploare relațiilor lor, și că acesta ar trebui să aducă beneficii acestora, precum și întregii Europe, în ceea ce privește stabilitatea și prosperitatea;

| 4. | salută semnarea acordurilor de asociere, care cuprind ZLSAC, între UE și Ucraina, Moldova și Georgia; solicită o ratificare rapidă a acestor acorduri de către statele membre ale UE; subliniază importanța punerii în aplicare a tuturor părților acordurilor și adoptarea unor reforme pertinente în toate domeniile în cauză, pentru evitarea dumpingului social și ecologic; invită toate părțile să continue a-și îndeplini sarcina privind reforma în conformitate cu Programul de asociere și invită Comisia Europeană și statele membre ale UE să ofere asistență în abordarea acestor reforme; încurajează statele membre ale UE să împărtășească din experiența bogată acumulată în procesul de instituire a unor regimuri democratice și a unor reforme bazate pe respectarea valorilor fundamentale și a preeminenței legii, în special acele state membre care s-ar putea baza atât pe experiența lor de integrare în UE, cât și pe relațiile lor strânse cu țările partenere; invită guvernele țărilor partenere care au ratificat acordurile de asociere cu UE, inclusiv ZLSAC, să organizeze dezbateri publice și campanii de informare, inclusiv la nivel local, cu participarea activă a organizațiilor societății civile, inclusiv platforme naționale ale Forumului societății civile, deoarece o înțelegere detaliată a conținutului și a consecințelor acordurilor este de o importanță capitală pentru succesul acestora din urmă; |
| --- | --- |

4.

salută semnarea acordurilor de asociere, care cuprind ZLSAC, între UE și Ucraina, Moldova și Georgia; solicită o ratificare rapidă a acestor acorduri de către statele membre ale UE; subliniază importanța punerii în aplicare a tuturor părților acordurilor și adoptarea unor reforme pertinente în toate domeniile în cauză, pentru evitarea dumpingului social și ecologic; invită toate părțile să continue a-și îndeplini sarcina privind reforma în conformitate cu Programul de asociere și invită Comisia Europeană și statele membre ale UE să ofere asistență în abordarea acestor reforme; încurajează statele membre ale UE să împărtășească din experiența bogată acumulată în procesul de instituire a unor regimuri democratice și a unor reforme bazate pe respectarea valorilor fundamentale și a preeminenței legii, în special acele state membre care s-ar putea baza atât pe experiența lor de integrare în UE, cât și pe relațiile lor strânse cu țările partenere; invită guvernele țărilor partenere care au ratificat acordurile de asociere cu UE, inclusiv ZLSAC, să organizeze dezbateri publice și campanii de informare, inclusiv la nivel local, cu participarea activă a organizațiilor societății civile, inclusiv platforme naționale ale Forumului societății civile, deoarece o înțelegere detaliată a conținutului și a consecințelor acordurilor este de o importanță capitală pentru succesul acestora din urmă;

| 5. | condamnă agresiunea militară directă și indirectă a Rusiei în estul Ucrainei, precum și anexarea ilegală a Crimeei ca reacție la opțiunea suverană a Ucrainei de a merge înainte în ceea ce privește perspectiva sa europeană; solicită Federației Ruse să respecte suveranitatea recunoscută la nivel internațional a Ucrainei, să-și retragă forțele, să pună capăt sprijinului acordat forțelor separatiste din estul Ucrainei și să respecte numeroasele tratate internaționale, multilaterale și bilaterale, inclusiv Carta ONU, Actul final de la Helsinki și Memorandumul de la Budapesta din 1994, care impun soluții diplomatice pentru toate situațiile de criză, precum și pentru a se evita toate formele de agresiune armată sau de intervenție în alte state; invită Rusia să pună capăt războiului informațional care are ca scop să incite la ură etnică între ruși și ucraineni; solicită cooperarea deplină, a tuturor părților, în ce privește ancheta privind doborârea avionului care efectua cursa MH 17 și subliniază că cei responsabili trebuie aduși în fața justiției; condamnă, de asemenea, restricțiile comerciale impuse de Rusia asupra UE și a mai multor țări partenere; sprijină măsurile restrictive ale UE împotriva Rusiei și insistă asupra faptului că aceasta ar trebui să le mențină atâta timp cât Rusia nu se conformează acordurilor de la Minsk sau nu adoptă o poziție constructivă în ceea ce privește ajungerea la o soluționare pașnică a conflictului din estul Ucrainei; condamnă alegerile ilegale, neconstituționale și nelegitime organizate în zonele Donețk și Luhansk controlate de către separatiști, alegeri recunoscute de către Rusia, care constituie o amenințare pentru unitatea Ucrainei și un obstacol în calea procesului de pace; îndeamnă autoritățile ruse să o elibereze imediat pe Nadia Savcenko, care a fost răpită și este deținută în mod ilegal în Rusia; |
| --- | --- |

5.

condamnă agresiunea militară directă și indirectă a Rusiei în estul Ucrainei, precum și anexarea ilegală a Crimeei ca reacție la opțiunea suverană a Ucrainei de a merge înainte în ceea ce privește perspectiva sa europeană; solicită Federației Ruse să respecte suveranitatea recunoscută la nivel internațional a Ucrainei, să-și retragă forțele, să pună capăt sprijinului acordat forțelor separatiste din estul Ucrainei și să respecte numeroasele tratate internaționale, multilaterale și bilaterale, inclusiv Carta ONU, Actul final de la Helsinki și Memorandumul de la Budapesta din 1994, care impun soluții diplomatice pentru toate situațiile de criză, precum și pentru a se evita toate formele de agresiune armată sau de intervenție în alte state; invită Rusia să pună capăt războiului informațional care are ca scop să incite la ură etnică între ruși și ucraineni; solicită cooperarea deplină, a tuturor părților, în ce privește ancheta privind doborârea avionului care efectua cursa MH 17 și subliniază că cei responsabili trebuie aduși în fața justiției; condamnă, de asemenea, restricțiile comerciale impuse de Rusia asupra UE și a mai multor țări partenere; sprijină măsurile restrictive ale UE împotriva Rusiei și insistă asupra faptului că aceasta ar trebui să le mențină atâta timp cât Rusia nu se conformează acordurilor de la Minsk sau nu adoptă o poziție constructivă în ceea ce privește ajungerea la o soluționare pașnică a conflictului din estul Ucrainei; condamnă alegerile ilegale, neconstituționale și nelegitime organizate în zonele Donețk și Luhansk controlate de către separatiști, alegeri recunoscute de către Rusia, care constituie o amenințare pentru unitatea Ucrainei și un obstacol în calea procesului de pace; îndeamnă autoritățile ruse să o elibereze imediat pe Nadia Savcenko, care a fost răpită și este deținută în mod ilegal în Rusia;

| 6. | condamnă semnarea unui tratat între Federația Rusă și Abhazia la 24 noiembrie 2014 privind o alianță și un parteneriat strategic, precum și intenția Rusiei de a semna un tratat privind întărirea relațiilor cu regiunea separatistă Țhinvali în 2015; subliniază faptul că aceste acțiuni constituie o amenințare gravă la adresa stabilității și securității regiunii, generează riscuri grave care afectează eforturile în direcția normalizării relațiilor dintre Georgia și de Federația Rusă și subminează convorbirile internaționale de la Geneva; invită Federația Rusă să respecte principiile fundamentale ale dreptului internațional și integritatea teritorială a Georgiei și să respecte acordul de încetare a focului din 2008 dintre Georgia și Rusia; |
| --- | --- |

6.

condamnă semnarea unui tratat între Federația Rusă și Abhazia la 24 noiembrie 2014 privind o alianță și un parteneriat strategic, precum și intenția Rusiei de a semna un tratat privind întărirea relațiilor cu regiunea separatistă Țhinvali în 2015; subliniază faptul că aceste acțiuni constituie o amenințare gravă la adresa stabilității și securității regiunii, generează riscuri grave care afectează eforturile în direcția normalizării relațiilor dintre Georgia și de Federația Rusă și subminează convorbirile internaționale de la Geneva; invită Federația Rusă să respecte principiile fundamentale ale dreptului internațional și integritatea teritorială a Georgiei și să respecte acordul de încetare a focului din 2008 dintre Georgia și Rusia;

| 7. | subliniază faptul că UE are responsabilitatea de a defini în mod clar perspectivele pe care dorește să le ofere ca răspuns la ambițiile țărilor partenere și în ce privește perspectiva europeană a acestora; regretă faptul că, până în prezent, Rusia a perceput aceste ambiții și Parteneriatul estic ca pe o amenințare la adresa sferei sale de influență geopolitice; constată faptul că Uniunea vamală și tratatul Uniunii Economice Eurasiatice, care au intrat în vigoare în ianuarie 2015, implică un proiect de integrare economică între membrii acestora care nu este compatibil cu acordurile de asociere și cu componentele lor comerciale (ZLSAC); invită Federația Rusă să se abțină de la a exercita presiuni economice și a profera amenințări referitoare la securitate și la aprovizionarea cu energie, și să respecte dreptul vecinilor săi de a-și alege liber destinul politic și economic; reiterează apelul său adresat Federației Ruse de a ajunge la o soluționare pașnică a conflictelor la masa negocierilor; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că UE are responsabilitatea de a defini în mod clar perspectivele pe care dorește să le ofere ca răspuns la ambițiile țărilor partenere și în ce privește perspectiva europeană a acestora; regretă faptul că, până în prezent, Rusia a perceput aceste ambiții și Parteneriatul estic ca pe o amenințare la adresa sferei sale de influență geopolitice; constată faptul că Uniunea vamală și tratatul Uniunii Economice Eurasiatice, care au intrat în vigoare în ianuarie 2015, implică un proiect de integrare economică între membrii acestora care nu este compatibil cu acordurile de asociere și cu componentele lor comerciale (ZLSAC); invită Federația Rusă să se abțină de la a exercita presiuni economice și a profera amenințări referitoare la securitate și la aprovizionarea cu energie, și să respecte dreptul vecinilor săi de a-și alege liber destinul politic și economic; reiterează apelul său adresat Federației Ruse de a ajunge la o soluționare pașnică a conflictelor la masa negocierilor;

| 8. | consideră că crearea Uniunii vamale și tratatul Uniunii Economice Eurasiatice, inspirate de idealurile Uniunii Europene, și care au intrat în vigoare în ianuarie 2015, pot avea efecte benefice pentru țările participante atât timp cât Federația Rusă se abține de la a constrânge țări să se alăture acestora prin exercitarea de presiuni economice și prin proferarea de amenințări referitoare la securitate și la aprovizionarea cu energie, și permite vecinilor săi să-și aleagă liber destinul politic și economic; ia act de faptul că noile structuri nu sunt compatibile cu acordurile de asociere și cu ZLSAC; și subliniază necesitatea găsirii unor linii de cooperare și comunicare în viitor, având în vedere că, în orice caz, vor trebui asigurate schimburile comerciale și bunele relații între țările de ambele părți; |
| --- | --- |

8.

consideră că crearea Uniunii vamale și tratatul Uniunii Economice Eurasiatice, inspirate de idealurile Uniunii Europene, și care au intrat în vigoare în ianuarie 2015, pot avea efecte benefice pentru țările participante atât timp cât Federația Rusă se abține de la a constrânge țări să se alăture acestora prin exercitarea de presiuni economice și prin proferarea de amenințări referitoare la securitate și la aprovizionarea cu energie, și permite vecinilor săi să-și aleagă liber destinul politic și economic; ia act de faptul că noile structuri nu sunt compatibile cu acordurile de asociere și cu ZLSAC; și subliniază necesitatea găsirii unor linii de cooperare și comunicare în viitor, având în vedere că, în orice caz, vor trebui asigurate schimburile comerciale și bunele relații între țările de ambele părți;

| 9. | constată potențialul Instrumentului european de vecinătate (IEV) ca stimulent pentru o mai bună cooperare cu țările care încă mai trebuie să semneze acorduri de asociere cu UE, și solicită reînnoirea eforturilor de a le aborda; |
| --- | --- |

9.

constată potențialul Instrumentului european de vecinătate (IEV) ca stimulent pentru o mai bună cooperare cu țările care încă mai trebuie să semneze acorduri de asociere cu UE, și solicită reînnoirea eforturilor de a le aborda;

| 10. | consideră că summitul Parteneriatului estic care urmează să se desfășoare în mai 2015, la Riga, ar trebui să reprezinte o consolidare a Parteneriatului estic, caracterizată prin consolidarea legăturilor politice și economice dintre UE și țările partenere, precum și intensificarea și ameliorarea relațiilor bilaterale și multilaterale între toți partenerii; invită UE și țările partenere să rămână coerente în urmărirea viziunii inițiale a Parteneriatului estic, concentrându-se pe punerea în aplicare a reformelor care produc schimbări în cadrul societății și să consolideze legăturile dintre popoarele lor; |
| --- | --- |

10.

consideră că summitul Parteneriatului estic care urmează să se desfășoare în mai 2015, la Riga, ar trebui să reprezinte o consolidare a Parteneriatului estic, caracterizată prin consolidarea legăturilor politice și economice dintre UE și țările partenere, precum și intensificarea și ameliorarea relațiilor bilaterale și multilaterale între toți partenerii; invită UE și țările partenere să rămână coerente în urmărirea viziunii inițiale a Parteneriatului estic, concentrându-se pe punerea în aplicare a reformelor care produc schimbări în cadrul societății și să consolideze legăturile dintre popoarele lor;

| 11. | identifică asocierea politică, reformele democratice, drepturile omului și libertățile fundamentale, întărirea capacității instituționale publice și independența sistemului judiciar, lupta împotriva corupției, consolidarea securității energetice și a contactelor interpersonale, precum și cooperarea în materie de educație, ca domenii prioritare esențiale pentru care UE și partenerii săi ar trebui să depună mai multe eforturi și să asigure rezultate la summitul de la Riga; |
| --- | --- |

11.

identifică asocierea politică, reformele democratice, drepturile omului și libertățile fundamentale, întărirea capacității instituționale publice și independența sistemului judiciar, lupta împotriva corupției, consolidarea securității energetice și a contactelor interpersonale, precum și cooperarea în materie de educație, ca domenii prioritare esențiale pentru care UE și partenerii săi ar trebui să depună mai multe eforturi și să asigure rezultate la summitul de la Riga;

| 12. | invită UE să instituie fără întârziere un regim de liberalizare a vizelor pentru călătoriile de scurtă durată cu acele țări partenere care s-au angajat să încheie planuri de acțiune privind liberalizarea vizelor și le-au dus la bun sfârșit, în cazul în care condițiile sunt îndeplinite; subliniază importanța lansării unor planuri de acțiune privind liberalizarea vizelor cu acele țări partenere care au înregistrat progrese în punerea în aplicare a acordurilor de facilitare a eliberării vizelor și de readmisie cu UE; subliniază importanța cooperării privind regimul vizelor și a parteneriatelor pentru mobilitate, ca vector pentru apropierea societăților și pentru răspândirea în rândul cetățenilor a unui sentiment de apartenență la aceeași comunitate de valori; |
| --- | --- |

12.

invită UE să instituie fără întârziere un regim de liberalizare a vizelor pentru călătoriile de scurtă durată cu acele țări partenere care s-au angajat să încheie planuri de acțiune privind liberalizarea vizelor și le-au dus la bun sfârșit, în cazul în care condițiile sunt îndeplinite; subliniază importanța lansării unor planuri de acțiune privind liberalizarea vizelor cu acele țări partenere care au înregistrat progrese în punerea în aplicare a acordurilor de facilitare a eliberării vizelor și de readmisie cu UE; subliniază importanța cooperării privind regimul vizelor și a parteneriatelor pentru mobilitate, ca vector pentru apropierea societăților și pentru răspândirea în rândul cetățenilor a unui sentiment de apartenență la aceeași comunitate de valori;

| 13. | subliniază că relațiile mai strânse dintre UE și țările partenere va fi condiționate de rezultatele concrete ale reformelor democratice și de calitatea preeminenței legii, precum și de evoluțiile pozitive în guvernarea instituțiilor de stat și în sferele vieții politice și a sistemului judiciar; observă, în acest sens, existența unor tendințe deplorabile de confruntare între guvern și opoziție în unele dintre țările partenere; îndeamnă guvernele să se abțină de la răzbunare politică și justiție selectivă și să abordeze în mod corespunzător preocupările specifice care au fost exprimate de către Parlamentul European, de către Biroul pentru instituții democratice și drepturile omului (ODIHR), precum și de alte instituții internaționale; |
| --- | --- |

13.

subliniază că relațiile mai strânse dintre UE și țările partenere va fi condiționate de rezultatele concrete ale reformelor democratice și de calitatea preeminenței legii, precum și de evoluțiile pozitive în guvernarea instituțiilor de stat și în sferele vieții politice și a sistemului judiciar; observă, în acest sens, existența unor tendințe deplorabile de confruntare între guvern și opoziție în unele dintre țările partenere; îndeamnă guvernele să se abțină de la răzbunare politică și justiție selectivă și să abordeze în mod corespunzător preocupările specifice care au fost exprimate de către Parlamentul European, de către Biroul pentru instituții democratice și drepturile omului (ODIHR), precum și de alte instituții internaționale;

| 14. | recomandă UE și țărilor partenere să dezvolte o abordare mai strategică și mai orientată către rezultate în programele pe care le elaborează și le pun în aplicare în comun; consideră că reuniunile ministeriale ar trebui să fie locul în care sunt discutate strategiile de cooperare sectoriale, și că platformele Parteneriatului estic și grupurile de experți ar trebui să fie mai active în ceea ce privește propunerea, elaborarea și revizuirea strategiilor respective; |
| --- | --- |

14.

recomandă UE și țărilor partenere să dezvolte o abordare mai strategică și mai orientată către rezultate în programele pe care le elaborează și le pun în aplicare în comun; consideră că reuniunile ministeriale ar trebui să fie locul în care sunt discutate strategiile de cooperare sectoriale, și că platformele Parteneriatului estic și grupurile de experți ar trebui să fie mai active în ceea ce privește propunerea, elaborarea și revizuirea strategiilor respective;

| 15. | subliniază importanța intensificării programelor de cooperare și a programelor de schimb adresate tinerilor, studenților, oamenilor de știință și cercetătorilor în cadrul Parteneriatului estic; ia act cu satisfacție de faptul că noile programe ale UE în aceste domenii, și anume programul Erasmus+ și acțiunile „Marie Skłodowska-Curie” din Programul-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020, oferă mai multe posibilități pentru consolidarea mobilității cercetătorilor și pentru bursele pentru tinerii din țările partenere; salută succesele înregistrate de primele sesiuni ale Forumului tinerilor lideri din cadrul Parteneriatului estic și Euronest Scuola, care a avut loc la 2013 și 2014 și recomandă ca sesiunile de acest tip să fie organizate în mod regulat; încurajează, de asemenea, introducerea unor programe comune de finanțare pentru dezvoltarea culturală și pentru manifestări culturale comune, și sugerează că ar trebui să existe o broșură lunară comună, publicată în limba engleză și în limbile țărilor partenere, care să informeze în mod direct rezidenții din țările partenere cu privire la Uniunea Europeană și la gândirea europeană și să furnizeze informații clare cu privire la relațiile dintre aceste țări partenere și UE; |
| --- | --- |

15.

subliniază importanța intensificării programelor de cooperare și a programelor de schimb adresate tinerilor, studenților, oamenilor de știință și cercetătorilor în cadrul Parteneriatului estic; ia act cu satisfacție de faptul că noile programe ale UE în aceste domenii, și anume programul Erasmus+ și acțiunile „Marie Skłodowska-Curie” din Programul-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020, oferă mai multe posibilități pentru consolidarea mobilității cercetătorilor și pentru bursele pentru tinerii din țările partenere; salută succesele înregistrate de primele sesiuni ale Forumului tinerilor lideri din cadrul Parteneriatului estic și Euronest Scuola, care a avut loc la 2013 și 2014 și recomandă ca sesiunile de acest tip să fie organizate în mod regulat; încurajează, de asemenea, introducerea unor programe comune de finanțare pentru dezvoltarea culturală și pentru manifestări culturale comune, și sugerează că ar trebui să existe o broșură lunară comună, publicată în limba engleză și în limbile țărilor partenere, care să informeze în mod direct rezidenții din țările partenere cu privire la Uniunea Europeană și la gândirea europeană și să furnizeze informații clare cu privire la relațiile dintre aceste țări partenere și UE;

Realizarea obiectivelor Parteneriatului estic prin punerea în aplicare a noului Instrument european de vecinătate pentru perioada 2014-2020

| 16. | salută adoptarea Instrumentului european de vecinătate (IEV) pentru perioada 2014-2020, luând pe deplin în considerare dimensiunea estică a Politicii europene de vecinătate, care ar trebui să conducă la îmbunătățiri concrete și vizibile pentru populațiile în cauză; |
| --- | --- |

16.

salută adoptarea Instrumentului european de vecinătate (IEV) pentru perioada 2014-2020, luând pe deplin în considerare dimensiunea estică a Politicii europene de vecinătate, care ar trebui să conducă la îmbunătățiri concrete și vizibile pentru populațiile în cauză;

| 17. | regretă reducerile substanțiale operate în bugetul IEV în comparație cu propunerea inițială a Comisiei; solicită un dialog strâns cu comisarul responsabil de politica europeană de vecinătate pentru a asigura cea mai bună utilizare a resurselor limitate; consideră că ar trebui menținut echilibrul dintre dimensiunile estică și sudică ale IEV, cu 40 % din totalul alocărilor de cooperare mergând la regiunea estică; invită Comisia să ajute țările partenere să-și consolideze capacitățile administrative pentru a profita pe deplin de posibilitățile de finanțare existente în temeiul IEV; |
| --- | --- |

17.

regretă reducerile substanțiale operate în bugetul IEV în comparație cu propunerea inițială a Comisiei; solicită un dialog strâns cu comisarul responsabil de politica europeană de vecinătate pentru a asigura cea mai bună utilizare a resurselor limitate; consideră că ar trebui menținut echilibrul dintre dimensiunile estică și sudică ale IEV, cu 40 % din totalul alocărilor de cooperare mergând la regiunea estică; invită Comisia să ajute țările partenere să-și consolideze capacitățile administrative pentru a profita pe deplin de posibilitățile de finanțare existente în temeiul IEV;

| 18. | ia act de necesitatea unei distribuiri mai echilibrate a fondurilor între țările partenere, recunoscând, în același timp, necesitatea unor propuneri mai bune de proiecte din partea partenerilor estici; consideră că este vital ca guvernele partenere și Comisia să încurajeze și să sprijine mai mult actorii locali în ceea ce privește solicitările și primirea de sprijin din partea IEV pentru proiectele lor; |
| --- | --- |

18.

ia act de necesitatea unei distribuiri mai echilibrate a fondurilor între țările partenere, recunoscând, în același timp, necesitatea unor propuneri mai bune de proiecte din partea partenerilor estici; consideră că este vital ca guvernele partenere și Comisia să încurajeze și să sprijine mai mult actorii locali în ceea ce privește solicitările și primirea de sprijin din partea IEV pentru proiectele lor;

| 19. | subliniază importanța principiilor asumării responsabilității și răspunderii reciproce în programarea și punerea în aplicare a programelor de țară din cadrul IEV; consideră că succesul este parțial legat de angajamentele convenite și reciproc obligatorii între UE și țările partenere; |
| --- | --- |

19.

subliniază importanța principiilor asumării responsabilității și răspunderii reciproce în programarea și punerea în aplicare a programelor de țară din cadrul IEV; consideră că succesul este parțial legat de angajamentele convenite și reciproc obligatorii între UE și țările partenere;

| 20. | recomandă ca, spre deosebire de perioada 2007-2013, să se depună eforturi sporite pentru a ajuta țările partenere să aplice efectiv legislația nou adoptată și să consolideze reformele necesare pentru întărirea democrației și a preeminenței legii, în conformitate cu legislația și standardele UE; reamintește necesitatea stabilirii unui bilanț credibil în materie de punere în aplicare înainte de intensificarea acordării asistenței din partea UE; |
| --- | --- |

20.

recomandă ca, spre deosebire de perioada 2007-2013, să se depună eforturi sporite pentru a ajuta țările partenere să aplice efectiv legislația nou adoptată și să consolideze reformele necesare pentru întărirea democrației și a preeminenței legii, în conformitate cu legislația și standardele UE; reamintește necesitatea stabilirii unui bilanț credibil în materie de punere în aplicare înainte de intensificarea acordării asistenței din partea UE;

| 21. | invită Comisia și țările partenere să stabilească un număr limitat de priorități în cadrul planurilor de acțiune naționale și al programelor multinaționale regionale pentru perioada 2014-2015, pentru a maximiza impactul acestora și de a oferi rezultate concrete și măsurabile; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia și țările partenere să stabilească un număr limitat de priorități în cadrul planurilor de acțiune naționale și al programelor multinaționale regionale pentru perioada 2014-2015, pentru a maximiza impactul acestora și de a oferi rezultate concrete și măsurabile;

| 22. | îndeamnă Comisia să elaboreze o strategie cuprinzătoare pentru relațiile cu Belarus, menită să încurajeze înțelegerea reciprocă și modernizarea și democratizarea țării; consideră că o astfel de strategie ar trebui să includă domenii prioritare pentru reformele din Belarus pentru ameliorarea relațiilor și cooperarea eficace în cadrul PEV, și ar trebui să se bazeze pe principiul „mai mult pentru mai mult”; |
| --- | --- |

22.

îndeamnă Comisia să elaboreze o strategie cuprinzătoare pentru relațiile cu Belarus, menită să încurajeze înțelegerea reciprocă și modernizarea și democratizarea țării; consideră că o astfel de strategie ar trebui să includă domenii prioritare pentru reformele din Belarus pentru ameliorarea relațiilor și cooperarea eficace în cadrul PEV, și ar trebui să se bazeze pe principiul „mai mult pentru mai mult”;

| 23. | identifică în mod pozitiv dispozițiile aplicabile punerii în aplicare a IEV, care se întemeiază pe o abordare bazată pe stimulente, și pe o abordare personalizată; consideră că acestea sunt corect inspirate de principiul „mai mult pentru mai mult”, care, până în prezent, se materializase numai într-o măsură limitată; subliniază că principiul „mai mult pentru mai mult” implică și aplicarea principiului „mai puțin pentru mai puțin”, care ar trebui aplicat în mod corespunzător în cazul în care țările respective nu sunt dispuse să realizeze reformele necesare; este de părere, cu toate acestea, că perspectiva regională ar trebui să fie păstrată, în special, prin consolidarea contactelor multilaterale, precum și prin intermediul proiectelor și platformelor de cooperare transfrontalieră; salută, în această privință, faptul că 10 % din bugetul IEV urmează să fie alocat, prin „intermediul programelor multinaționale de coordonare”, țărilor partenere care înregistrează progrese în ceea ce privește crearea și consolidarea unei democrații profunde și sustenabile și punerea în aplicare a reformelor convenite care contribuie la îndeplinirea scopului respectiv; |
| --- | --- |

23.

identifică în mod pozitiv dispozițiile aplicabile punerii în aplicare a IEV, care se întemeiază pe o abordare bazată pe stimulente, și pe o abordare personalizată; consideră că acestea sunt corect inspirate de principiul „mai mult pentru mai mult”, care, până în prezent, se materializase numai într-o măsură limitată; subliniază că principiul „mai mult pentru mai mult” implică și aplicarea principiului „mai puțin pentru mai puțin”, care ar trebui aplicat în mod corespunzător în cazul în care țările respective nu sunt dispuse să realizeze reformele necesare; este de părere, cu toate acestea, că perspectiva regională ar trebui să fie păstrată, în special, prin consolidarea contactelor multilaterale, precum și prin intermediul proiectelor și platformelor de cooperare transfrontalieră; salută, în această privință, faptul că 10 % din bugetul IEV urmează să fie alocat, prin „intermediul programelor multinaționale de coordonare”, țărilor partenere care înregistrează progrese în ceea ce privește crearea și consolidarea unei democrații profunde și sustenabile și punerea în aplicare a reformelor convenite care contribuie la îndeplinirea scopului respectiv;

| 24. | ia act cu satisfacție de faptul că alocările financiare din IEV pentru fiecare plan național de acțiune vor face obiectul unei modificări de până la 20 %, ceea ce lasă, de asemenea, loc pentru aplicarea unei diferențieri mai mari în punerea în aplicare a IEV; |
| --- | --- |

24.

ia act cu satisfacție de faptul că alocările financiare din IEV pentru fiecare plan național de acțiune vor face obiectul unei modificări de până la 20 %, ceea ce lasă, de asemenea, loc pentru aplicarea unei diferențieri mai mari în punerea în aplicare a IEV;

| 25. | recomandă ca eforturile țărilor partenere în ceea ce privește apropierea de legislația și standardele UE să fie însoțite de o asistență tehnică proporțională din partea UE, pentru a se asigura absorbția treptată și lină a tuturor părților pertinente din acquis-ul UE și a se aduce beneficii concrete și vizibile pentru economii și populații; |
| --- | --- |

25.

recomandă ca eforturile țărilor partenere în ceea ce privește apropierea de legislația și standardele UE să fie însoțite de o asistență tehnică proporțională din partea UE, pentru a se asigura absorbția treptată și lină a tuturor părților pertinente din acquis-ul UE și a se aduce beneficii concrete și vizibile pentru economii și populații;

| 26. | insistă asupra necesității ca asistența UE să fie orientată, de asemenea, către soluționarea disparităților economice și sociale la nivel regional în cadrul țărilor partenere, întrucât proiectele sunt prea adesea concentrate într-o regiune sau în capitală, iar cetățenii din zonele mai îndepărtate nu se bucură de beneficiile unor astfel de proiecte și rămân în mare parte nefamiliarizați cu fondul procesului de integrare în UE; |
| --- | --- |

26.

insistă asupra necesității ca asistența UE să fie orientată, de asemenea, către soluționarea disparităților economice și sociale la nivel regional în cadrul țărilor partenere, întrucât proiectele sunt prea adesea concentrate într-o regiune sau în capitală, iar cetățenii din zonele mai îndepărtate nu se bucură de beneficiile unor astfel de proiecte și rămân în mare parte nefamiliarizați cu fondul procesului de integrare în UE;

| 27. | solicită UE și statelor sale membre să pună în aplicare politici de cooperare și sprijin față de țările partenere într-un mod coerent și eficient și în coordonare cu alți donatori internaționali și naționali; le încurajează cu insistență să planifice în comun acțiuni și proiecte în țările partenere; solicită întărirea coordonării și stimularea sinergiilor între proiectele finanțate de IEV și alte instrumente finanțate de UE și programe UE deschise participării țărilor partenere din est, subliniind, în același timp, faptul că formatele deja consacrate, precum conferințele donatorilor/investitorilor, grupurile de lucru, comunicarea între delegațiile UE și ambasadele statelor membre de pe teren etc., nu trebuie să piardă din vedere obiectivele de politici convenite; |
| --- | --- |

27.

solicită UE și statelor sale membre să pună în aplicare politici de cooperare și sprijin față de țările partenere într-un mod coerent și eficient și în coordonare cu alți donatori internaționali și naționali; le încurajează cu insistență să planifice în comun acțiuni și proiecte în țările partenere; solicită întărirea coordonării și stimularea sinergiilor între proiectele finanțate de IEV și alte instrumente finanțate de UE și programe UE deschise participării țărilor partenere din est, subliniind, în același timp, faptul că formatele deja consacrate, precum conferințele donatorilor/investitorilor, grupurile de lucru, comunicarea între delegațiile UE și ambasadele statelor membre de pe teren etc., nu trebuie să piardă din vedere obiectivele de politici convenite;

| 28. | subliniază rolul important pe care societatea civilă îl joacă în contribuția la dialogul politic și la procesele de reforme democratice din țările partenere; recomandă ca angajamentul politic al UE față de societatea civilă din țările partenere să fie reflectată pe parcursul programării IEV; |
| --- | --- |

28.

subliniază rolul important pe care societatea civilă îl joacă în contribuția la dialogul politic și la procesele de reforme democratice din țările partenere; recomandă ca angajamentul politic al UE față de societatea civilă din țările partenere să fie reflectată pe parcursul programării IEV;

| 29. | invită parlamentele din țările Parteneriatului estic să contribuie la dezbaterea și sensibilizarea opiniei publice cu privire la procesele în curs de desfășurare și la principalele realizări din cadrul noului Instrument european de vecinătate pentru 2014-2020, în ceea ce privește creșterea vizibilității programelor UE în țările respective; |
| --- | --- |

29.

invită parlamentele din țările Parteneriatului estic să contribuie la dezbaterea și sensibilizarea opiniei publice cu privire la procesele în curs de desfășurare și la principalele realizări din cadrul noului Instrument european de vecinătate pentru 2014-2020, în ceea ce privește creșterea vizibilității programelor UE în țările respective;

| 30. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, comisarului pentru politica europeană de vecinătate și negocierile în vederea extinderii, Serviciului European de Acțiune Externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE și ale partenerilor din Europa de Est. |
| --- | --- |

30.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, comisarului pentru politica europeană de vecinătate și negocierile în vederea extinderii, Serviciului European de Acțiune Externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE și ale partenerilor din Europa de Est.

---

(1)  Adoptată la Erevan, Armenia, 17 martie 2015.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0229.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0567.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0446.

---

| 23.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 315/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 315/7

---

REZOLUȚIE (1)

privind cooperarea în materie de infrastructură între UE și țările Parteneriatului estic: proiecte de transport aerian, rutier și feroviar comun

(2015/C 315/02)

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 23 octombrie 2013 referitoare la politica europeană de vecinătate: spre o consolidare a parteneriatului. Poziția Parlamentului European privind rapoartele din 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 23 octombrie 2013 referitoare la politica europeană de vecinătate: spre o consolidare a parteneriatului. Poziția Parlamentului European privind rapoartele din 2012,

| — | având în vedere rezoluțiile Parlamentului European referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate și dimensiunea estică a acesteia, precum și la rezoluțiile referitoare la Republica Armenia, Republica Azerbaidjan, Republica Belarus, Georgia, Republica Moldova și Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate și dimensiunea estică a acesteia, precum și la rezoluțiile referitoare la Republica Armenia, Republica Azerbaidjan, Republica Belarus, Georgia, Republica Moldova și Ucraina,

| — | având în vedere declarația comună a reuniunii la nivel înalt a Parteneriatului estic (Vilnius, 28-29 noiembrie 2013) – Parteneriatul estic: calea de urmat, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a reuniunii la nivel înalt a Parteneriatului estic (Vilnius, 28-29 noiembrie 2013) – Parteneriatul estic: calea de urmat,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European, intitulată „UE și regiunile sale învecinate: o abordare reînnoită în privința cooperării în domeniul transporturilor” [COM(2011) 415 final] și Planul Comisiei privind transportul de vecinătate în Uniunea Europeană, care acoperă sectorul aviatic, maritim și transportul pe căi navigabile interne, transportul rutier și feroviar și conexiunile de infrastructură, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European, intitulată „UE și regiunile sale învecinate: o abordare reînnoită în privința cooperării în domeniul transporturilor” [COM(2011) 415 final] și Planul Comisiei privind transportul de vecinătate în Uniunea Europeană, care acoperă sectorul aviatic, maritim și transportul pe căi navigabile interne, transportul rutier și feroviar și conexiunile de infrastructură,

| — | având în vedere declarația comună privind viitorul cooperării Parteneriatului estic în domeniul transporturilor făcută de miniștrii transporturilor din statele membre ale UE și din țările partenere din cadrul Parteneriatului estic și de reprezentanții Comisiei Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună privind viitorul cooperării Parteneriatului estic în domeniul transporturilor făcută de miniștrii transporturilor din statele membre ale UE și din țările partenere din cadrul Parteneriatului estic și de reprezentanții Comisiei Europene,

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind cooperarea în domeniul transportului cu regiunile învecinate ale UE, adoptate în cadrul celei de a 3 116-a reuniuni a Consiliului în domeniul transportului, telecomunicațiilor și energiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind cooperarea în domeniul transportului cu regiunile învecinate ale UE, adoptate în cadrul celei de a 3 116-a reuniuni a Consiliului în domeniul transportului, telecomunicațiilor și energiei,

| — | având în vedere cartea albă din 2011 a Comisiei Europene intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor”, |
| --- | --- |

—

având în vedere cartea albă din 2011 a Comisiei Europene intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor”,

| — | având în vedere lista proiectelor de infrastructură prioritare din cadrul rețelei de transport regional a Parteneriatului estic, aprobată în cadrul reuniunii dintre UE și miniștrii transporturilor din țările Parteneriatului estic, care a avut loc la 9 octombrie 2013 la Luxemburg, |
| --- | --- |

—

având în vedere lista proiectelor de infrastructură prioritare din cadrul rețelei de transport regional a Parteneriatului estic, aprobată în cadrul reuniunii dintre UE și miniștrii transporturilor din țările Parteneriatului estic, care a avut loc la 9 octombrie 2013 la Luxemburg,

| — | având în vedere semnarea acordurilor de asociere dintre UE și Ucraina, Republica Moldova și, respectiv, Georgia, |
| --- | --- |

—

având în vedere semnarea acordurilor de asociere dintre UE și Ucraina, Republica Moldova și, respectiv, Georgia,

| — | având în vedere eficiența mare a navigației fluviale și maritime ca sisteme de a transporta bunuri, de a conecta oameni și de a dezvolta o mai bună integrare a pieței, |
| --- | --- |

—

având în vedere eficiența mare a navigației fluviale și maritime ca sisteme de a transporta bunuri, de a conecta oameni și de a dezvolta o mai bună integrare a pieței,

| 1. | subliniază faptul că transportul este vital pentru prosperitatea Europei, deoarece permite mărfurilor să fie distribuite în mod eficient și cetățenilor să călătorească liber; reamintește că UE este un partener politic și economic major al țărilor din Parteneriatul estic (PaE) și că o cooperare consolidată în sectorul transporturilor ar putea ajuta în mod semnificativ aceste țări pentru a deveni mai puternice din punct de vedere economic și mai stabile din punct de vedere politic; subliniază faptul că cetățenii și întreprinderile din UE și din regiunile învecinate sunt beneficiarii direcți ai unei mai bune cooperări în domeniul transporturilor, care are drept scop reducerea timpului și resurselor cheltuite pentru transportul mărfurilor, serviciilor și pasagerilor, precum și faptul că integrarea mai strânsă a pieței poate ajuta, de asemenea, la deschiderea de noi oportunități de piață atât pentru întreprinderile din UE, cât și pentru cele din regiunile învecinate; |
| --- | --- |

1.

subliniază faptul că transportul este vital pentru prosperitatea Europei, deoarece permite mărfurilor să fie distribuite în mod eficient și cetățenilor să călătorească liber; reamintește că UE este un partener politic și economic major al țărilor din Parteneriatul estic (PaE) și că o cooperare consolidată în sectorul transporturilor ar putea ajuta în mod semnificativ aceste țări pentru a deveni mai puternice din punct de vedere economic și mai stabile din punct de vedere politic; subliniază faptul că cetățenii și întreprinderile din UE și din regiunile învecinate sunt beneficiarii direcți ai unei mai bune cooperări în domeniul transporturilor, care are drept scop reducerea timpului și resurselor cheltuite pentru transportul mărfurilor, serviciilor și pasagerilor, precum și faptul că integrarea mai strânsă a pieței poate ajuta, de asemenea, la deschiderea de noi oportunități de piață atât pentru întreprinderile din UE, cât și pentru cele din regiunile învecinate;

| 2. | consideră că pot fi obținute legături de transport mai bune printr-o infrastructură de transport îmbunătățită și prin integrarea mai strânsă a pieței, asigurând deplasarea fără probleme a pasagerilor și transportul eficient și sigur al mărfurilor, ținând seama de situația geografică specifică a țărilor din cadrul Parteneriatului estic; speră, în acest sens, că se va face o legătură vizibilă între politica de transport din țările Parteneriatului estic și Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

2.

consideră că pot fi obținute legături de transport mai bune printr-o infrastructură de transport îmbunătățită și prin integrarea mai strânsă a pieței, asigurând deplasarea fără probleme a pasagerilor și transportul eficient și sigur al mărfurilor, ținând seama de situația geografică specifică a țărilor din cadrul Parteneriatului estic; speră, în acest sens, că se va face o legătură vizibilă între politica de transport din țările Parteneriatului estic și Strategia Europa 2020;

| 3. | subliniază faptul că integrarea mai strânsă între piețele de transport ale UE și ale partenerilor săi estici depinde de voința fiecărei țări și de pregătirea în această privință și este condiționată de progresele țărilor vecine în aplicarea standardelor care sunt echivalente cu cele ale UE în domenii precum siguranța, securitatea, mediul și problemele sociale; invită UE să ofere tot sprijinul tehnic și consilierea necesare, precum și să nu recurgă la protecționism; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că integrarea mai strânsă între piețele de transport ale UE și ale partenerilor săi estici depinde de voința fiecărei țări și de pregătirea în această privință și este condiționată de progresele țărilor vecine în aplicarea standardelor care sunt echivalente cu cele ale UE în domenii precum siguranța, securitatea, mediul și problemele sociale; invită UE să ofere tot sprijinul tehnic și consilierea necesare, precum și să nu recurgă la protecționism;

| 4. | subliniază faptul că încă există divergențe mari în ceea ce privește infrastructura de transport între estul și vestul Europei și că acestea trebuie abordate, iar continentul european trebuie să fie mai omogen în ceea ce privește infrastructura de transport; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că încă există divergențe mari în ceea ce privește infrastructura de transport între estul și vestul Europei și că acestea trebuie abordate, iar continentul european trebuie să fie mai omogen în ceea ce privește infrastructura de transport;

| 5. | reamintește că aglomerarea este o preocupare majoră, în special în domeniul transportului rutier și aerian; subliniază necesitatea de a aborda blocajele considerabile în transportul european, pentru a satisface nevoile cetățenilor de a călători și necesitatea economică de a transporta bunuri și servicii, anticipând totodată constrângerile legate de resurse și de mediu; |
| --- | --- |

5.

reamintește că aglomerarea este o preocupare majoră, în special în domeniul transportului rutier și aerian; subliniază necesitatea de a aborda blocajele considerabile în transportul european, pentru a satisface nevoile cetățenilor de a călători și necesitatea economică de a transporta bunuri și servicii, anticipând totodată constrângerile legate de resurse și de mediu;

| 6. | recunoaște adoptarea noilor orientări TEN-T, care definesc nucleul și rețeaua globală de infrastructură strategică europeană în părțile estice și vestice ale Uniunii Europene, definind astfel Spațiul european unic al transporturilor; invită Comisia Europeană să reflecteze asupra posibilității de conectare a rețelei centrale TEN-T la rețeaua de transport din țările Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

6.

recunoaște adoptarea noilor orientări TEN-T, care definesc nucleul și rețeaua globală de infrastructură strategică europeană în părțile estice și vestice ale Uniunii Europene, definind astfel Spațiul european unic al transporturilor; invită Comisia Europeană să reflecteze asupra posibilității de conectare a rețelei centrale TEN-T la rețeaua de transport din țările Parteneriatului estic;

| 7. | invită Comisia să întreprindă și să publice, împreună cu guvernele partenerilor estici, un studiu comun de evaluare privind infrastructura de transport, nodurile și legăturile de interes comun care ar putea stabili o bază completă pentru proiecte comune de viitor; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia să întreprindă și să publice, împreună cu guvernele partenerilor estici, un studiu comun de evaluare privind infrastructura de transport, nodurile și legăturile de interes comun care ar putea stabili o bază completă pentru proiecte comune de viitor;

| 8. | ia act de presiunea crescută asupra resurselor publice pentru finanțarea infrastructurii; subliniază faptul că este necesară o nouă abordare privind finanțarea și stabilirea prețurilor, bazată pe parteneriate publice și private, care ar permite comunităților locale să colaboreze cu actorii privați și cu agențiile guvernamentale interesate, precum și să utilizeze fondurile internaționale pentru a crea mijloace de transport de care ar beneficia toate părțile implicate; îndeamnă statele membre ale UE și țările Parteneriatului estic să facă schimb de experiențe și să intensifice cooperarea în acest domeniu; |
| --- | --- |

8.

ia act de presiunea crescută asupra resurselor publice pentru finanțarea infrastructurii; subliniază faptul că este necesară o nouă abordare privind finanțarea și stabilirea prețurilor, bazată pe parteneriate publice și private, care ar permite comunităților locale să colaboreze cu actorii privați și cu agențiile guvernamentale interesate, precum și să utilizeze fondurile internaționale pentru a crea mijloace de transport de care ar beneficia toate părțile implicate; îndeamnă statele membre ale UE și țările Parteneriatului estic să facă schimb de experiențe și să intensifice cooperarea în acest domeniu;

| 9. | recunoaște importanța continuării îmbunătățirii mediului de investiții în țările Parteneriatului estic, cu scopul de a atrage investiții din statele membre ale UE în sectoarele transportului aerian, rutier, feroviar, maritim care vor sprijini dezvoltarea infrastructurii respective, integrarea țărilor Parteneriatului estic și a statelor membre ale UE, adoptarea standardelor UE și dezvoltarea capacităților în țările Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

9.

recunoaște importanța continuării îmbunătățirii mediului de investiții în țările Parteneriatului estic, cu scopul de a atrage investiții din statele membre ale UE în sectoarele transportului aerian, rutier, feroviar, maritim care vor sprijini dezvoltarea infrastructurii respective, integrarea țărilor Parteneriatului estic și a statelor membre ale UE, adoptarea standardelor UE și dezvoltarea capacităților în țările Parteneriatului estic;

| 10. | invită Comisia și guvernele partenerilor estici să includă principiul ușurinței transportului în viitoarele acorduri comerciale; |
| --- | --- |

10.

invită Comisia și guvernele partenerilor estici să includă principiul ușurinței transportului în viitoarele acorduri comerciale;

| 11. | subliniază că reformele din sectorul transporturilor din țările Parteneriatului estic ar trebui să asigure o mai mare armonizare a standardelor UE în materie de transport; consideră că negocierile acordurilor privind serviciile aeriene între UE și țările Parteneriatului estic ar trebui să fie finalizate cu acele țări care le-au început, și, în acest sens, speră că vor fi inițiate din timp negocieri similare cu restul țărilor din cadrul Parteneriatului estic; consideră că siguranța și securitatea maritimă ar trebui să fie îmbunătățite prin reformele în materie de politică, că statele de pavilion ar trebui să fie îmbunătățite, în conformitate cu Memorandumul de înțelegere de la Paris privind controlul navelor de către statul portului, și că țările partenere ar trebui să fie capabile să demonstreze îmbunătățirea înregistrărilor de siguranță rutieră și că întreprind măsuri concrete pentru ameliorarea interoperabilității rețelelor lor feroviare cu cea a UE; consideră că legăturile de transport cu UE ar trebui să fie îmbunătățite printr-o mai bună planificare a rețelelor și a lucrărilor aferente proiectelor prioritare în materie de infrastructură, care să contribuie la conectarea țărilor partenere cu rețeaua de transport transeuropeană; încurajează țările partenere să reabiliteze drumurile existente și să construiască altele noi; |
| --- | --- |

11.

subliniază că reformele din sectorul transporturilor din țările Parteneriatului estic ar trebui să asigure o mai mare armonizare a standardelor UE în materie de transport; consideră că negocierile acordurilor privind serviciile aeriene între UE și țările Parteneriatului estic ar trebui să fie finalizate cu acele țări care le-au început, și, în acest sens, speră că vor fi inițiate din timp negocieri similare cu restul țărilor din cadrul Parteneriatului estic; consideră că siguranța și securitatea maritimă ar trebui să fie îmbunătățite prin reformele în materie de politică, că statele de pavilion ar trebui să fie îmbunătățite, în conformitate cu Memorandumul de înțelegere de la Paris privind controlul navelor de către statul portului, și că țările partenere ar trebui să fie capabile să demonstreze îmbunătățirea înregistrărilor de siguranță rutieră și că întreprind măsuri concrete pentru ameliorarea interoperabilității rețelelor lor feroviare cu cea a UE; consideră că legăturile de transport cu UE ar trebui să fie îmbunătățite printr-o mai bună planificare a rețelelor și a lucrărilor aferente proiectelor prioritare în materie de infrastructură, care să contribuie la conectarea țărilor partenere cu rețeaua de transport transeuropeană; încurajează țările partenere să reabiliteze drumurile existente și să construiască altele noi;

| 12. | ia act de existența unor frontiere închise pe teritoriul Parteneriatului estic, precum și de dificultățile de comunicare pentru acele țări care nu au acces direct la mare, și solicită, în acest sens, UE să contribuie la modalități de comunicare mai deschise și mai accesibile prin punerea în aplicare a unor proiecte concrete; |
| --- | --- |

12.

ia act de existența unor frontiere închise pe teritoriul Parteneriatului estic, precum și de dificultățile de comunicare pentru acele țări care nu au acces direct la mare, și solicită, în acest sens, UE să contribuie la modalități de comunicare mai deschise și mai accesibile prin punerea în aplicare a unor proiecte concrete;

| 13. | subliniază faptul că cerul unic european, în prezent în construcție, ar trebui să fie extins pentru a include și vecinii UE – recunoașterea dreptului UE și a principiului „desemnării UE” fiind o condiție prealabilă minimă pentru aceasta; subliniază faptul că scopul cerului unic european este îmbunătățirea siguranței și reducerea întârzierilor, costurilor și emisiilor și că, în cadrul abordării graduale de stabilire a cerului unic european, țările vecine ale UE sunt dispuse să formeze sau să se alăture blocurilor funcționale de spațiu aerian împreună cu statele membre ale UE; invită țările Parteneriatului estic să contribuie la buna funcționare a comunicațiilor aeriene, atât între UE și țările Parteneriatului estic, cât și pe teritoriul Parteneriatului Estic; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că cerul unic european, în prezent în construcție, ar trebui să fie extins pentru a include și vecinii UE – recunoașterea dreptului UE și a principiului „desemnării UE” fiind o condiție prealabilă minimă pentru aceasta; subliniază faptul că scopul cerului unic european este îmbunătățirea siguranței și reducerea întârzierilor, costurilor și emisiilor și că, în cadrul abordării graduale de stabilire a cerului unic european, țările vecine ale UE sunt dispuse să formeze sau să se alăture blocurilor funcționale de spațiu aerian împreună cu statele membre ale UE; invită țările Parteneriatului estic să contribuie la buna funcționare a comunicațiilor aeriene, atât între UE și țările Parteneriatului estic, cât și pe teritoriul Parteneriatului Estic;

| 14. | reamintește că transportul rutier joacă un rol-cheie în fluxurile comerciale cu țările Parteneriatului estic cu care UE are o frontieră terestră; cu toate acestea, subliniază faptul că procedurile administrative greoaie de la punctele de trecere a frontierei rămân un obstacol în calea eficienței fluxului de mărfuri dintre UE și vecinii săi din est, și că în medie, 40 % din timpul total de transport se pierde la frontiere din cauza discrepanțelor din procedurile administrative; subliniază faptul că facilitarea procedurilor de trecere a frontierei este, prin urmare, de o importanță vitală în stimularea comerțului, prin reducerea timpului și costurilor și că schimbul de experiență în materie de reforme de succes în acest domeniu ar fi benefică pentru țările Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

14.

reamintește că transportul rutier joacă un rol-cheie în fluxurile comerciale cu țările Parteneriatului estic cu care UE are o frontieră terestră; cu toate acestea, subliniază faptul că procedurile administrative greoaie de la punctele de trecere a frontierei rămân un obstacol în calea eficienței fluxului de mărfuri dintre UE și vecinii săi din est, și că în medie, 40 % din timpul total de transport se pierde la frontiere din cauza discrepanțelor din procedurile administrative; subliniază faptul că facilitarea procedurilor de trecere a frontierei este, prin urmare, de o importanță vitală în stimularea comerțului, prin reducerea timpului și costurilor și că schimbul de experiență în materie de reforme de succes în acest domeniu ar fi benefică pentru țările Parteneriatului estic;

| 15. | atrage atenția asupra faptului că mortalitatea din cauza accidentelor rutiere este considerabil mai mare în majoritatea țărilor Parteneriatului estic decât media din UE, și, prin urmare, nivelul scăzut de siguranță rutieră în țările Parteneriatului estic este o problemă de interes direct pentru UE; subliniază că îmbunătățirea siguranței rutiere prin cursuri de formare, schimburi de bune practici, sensibilizarea și promovarea infrastructurilor rutiere mai sigure și a parcărilor securizate constituie o prioritate pentru cooperarea și asistența financiară a UE cu regiunile învecinate; încurajează Comisia Europeană să analizeze posibilitatea de a extinde serviciile sistemelor de transport inteligente comune la nivelul UE pentru țările Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

15.

atrage atenția asupra faptului că mortalitatea din cauza accidentelor rutiere este considerabil mai mare în majoritatea țărilor Parteneriatului estic decât media din UE, și, prin urmare, nivelul scăzut de siguranță rutieră în țările Parteneriatului estic este o problemă de interes direct pentru UE; subliniază că îmbunătățirea siguranței rutiere prin cursuri de formare, schimburi de bune practici, sensibilizarea și promovarea infrastructurilor rutiere mai sigure și a parcărilor securizate constituie o prioritate pentru cooperarea și asistența financiară a UE cu regiunile învecinate; încurajează Comisia Europeană să analizeze posibilitatea de a extinde serviciile sistemelor de transport inteligente comune la nivelul UE pentru țările Parteneriatului estic;

| 16. | constată cu satisfacție că mai multe țări din cadrul Parteneriatului estic și-au exprimat interesul pentru accesul sporit la piața rutieră cu UE și consideră că UE ar trebui să își exercite competența externă în acest domeniu, în vederea continuării integrării pe piață cu aceste țări; solicită, în acest sens, Comisiei să monitorizeze îndeaproape țările partenere pentru a se asigura că acestea implementează și aplică standardele sociale, de siguranță, securitate, mediu relevante, precum și pentru a se asigura că statele membre nu recurg la măsuri protecționiste; consideră că obiectivul principal al unei astfel de inițiative ar trebui să fie eliminarea treptată a restricțiilor cantitative în schimbul punerii în aplicare a standardelor care garantează calitatea serviciilor de transport rutier între UE și țările Parteneriatului estic, care reprezintă un concept care nu este inclus în regimurile bilaterale actuale; |
| --- | --- |

16.

constată cu satisfacție că mai multe țări din cadrul Parteneriatului estic și-au exprimat interesul pentru accesul sporit la piața rutieră cu UE și consideră că UE ar trebui să își exercite competența externă în acest domeniu, în vederea continuării integrării pe piață cu aceste țări; solicită, în acest sens, Comisiei să monitorizeze îndeaproape țările partenere pentru a se asigura că acestea implementează și aplică standardele sociale, de siguranță, securitate, mediu relevante, precum și pentru a se asigura că statele membre nu recurg la măsuri protecționiste; consideră că obiectivul principal al unei astfel de inițiative ar trebui să fie eliminarea treptată a restricțiilor cantitative în schimbul punerii în aplicare a standardelor care garantează calitatea serviciilor de transport rutier între UE și țările Parteneriatului estic, care reprezintă un concept care nu este inclus în regimurile bilaterale actuale;

| 17. | subliniază că sistemele de tarifare deschise, corecte, nediscriminatorii, transparente și eficiente pentru utilizarea infrastructurii feroviare de-a lungul coridoarelor dintre UE, vecinii săi din est, Orientul Mijlociu și Asia sunt necesare pentru a exploata întregul potențial al traficului feroviar de marfă (inclusiv reabilitarea căilor ferate existente și construcția de căi ferate noi, mai eficiente); încurajează cooperarea regională pe această temă și constată cu groază că barierele fizice în calea comerțului și a creșterii transportului de marfă includ, de asemenea, lipsa unor sisteme feroviare interoperabile, tehnologie insuficientă și material rulant în stare proastă; subliniază faptul că eficiența transportului feroviar de călători poate fi sporită printr-o mai bună cooperare la punctele de frontieră, fără a necesita investiții considerabile în infrastructură; |
| --- | --- |

17.

subliniază că sistemele de tarifare deschise, corecte, nediscriminatorii, transparente și eficiente pentru utilizarea infrastructurii feroviare de-a lungul coridoarelor dintre UE, vecinii săi din est, Orientul Mijlociu și Asia sunt necesare pentru a exploata întregul potențial al traficului feroviar de marfă (inclusiv reabilitarea căilor ferate existente și construcția de căi ferate noi, mai eficiente); încurajează cooperarea regională pe această temă și constată cu groază că barierele fizice în calea comerțului și a creșterii transportului de marfă includ, de asemenea, lipsa unor sisteme feroviare interoperabile, tehnologie insuficientă și material rulant în stare proastă; subliniază faptul că eficiența transportului feroviar de călători poate fi sporită printr-o mai bună cooperare la punctele de frontieră, fără a necesita investiții considerabile în infrastructură;

| 18. | încurajează promovarea vehiculelor cu emisii de carbon reduse și a infrastructurii pentru combustibili alternativi, cu scopul de a reduce consumul de combustibili fosili, reducând astfel impactul transporturilor asupra mediului; |
| --- | --- |

18.

încurajează promovarea vehiculelor cu emisii de carbon reduse și a infrastructurii pentru combustibili alternativi, cu scopul de a reduce consumul de combustibili fosili, reducând astfel impactul transporturilor asupra mediului;

| 19. | subliniază faptul că reformele care încearcă să aducă sectorul feroviar din țările Parteneriatului estic mai aproape de standardele UE (de siguranță, securitate, mediu, sociale și de interoperabilitate) ar trebui să continue, deoarece acest lucru nu numai că ar aduce beneficii pentru transportul de călători și de mărfuri, dar ar atrage, de asemenea, mai multe investiții în sectorul feroviar; subliniază faptul că cererea mare pentru modernizarea materialului rulant în țările vecine creează noi oportunități de piață pentru întreprinderile din UE; subliniază că reformele menționate mai sus sunt, de asemenea, o condiție prealabilă pentru orice deschidere a pieței în viitor; |
| --- | --- |

19.

subliniază faptul că reformele care încearcă să aducă sectorul feroviar din țările Parteneriatului estic mai aproape de standardele UE (de siguranță, securitate, mediu, sociale și de interoperabilitate) ar trebui să continue, deoarece acest lucru nu numai că ar aduce beneficii pentru transportul de călători și de mărfuri, dar ar atrage, de asemenea, mai multe investiții în sectorul feroviar; subliniază faptul că cererea mare pentru modernizarea materialului rulant în țările vecine creează noi oportunități de piață pentru întreprinderile din UE; subliniază că reformele menționate mai sus sunt, de asemenea, o condiție prealabilă pentru orice deschidere a pieței în viitor;

| 20. | îndeamnă UE să acorde asistență pentru atingerea conformității prin schimbul de informații cu privire la dezvoltarea de programe naționale de securitate a aviației civile și schimbul de experiență privind cele mai bune practici pentru implementarea și controlul calității măsurilor de securitate aeronautică; subliniază faptul că standardele internaționale în domeniul securității aviației stabilite de Organizația Internațională a Aviației Civile (OACI) ar trebui să fie puse în aplicare integral, și convergența de reglementare din regiune, dincolo de standardele internaționale, ar putea fi facilitată prin îmbunătățirea cunoștințelor și prin punerea în aplicare a prevederilor de securitate aviatică din cadrul Conferinței Europene a Aviației Civile (CEAC) și a principiilor prevăzute în legislația primară a UE; |
| --- | --- |

20.

îndeamnă UE să acorde asistență pentru atingerea conformității prin schimbul de informații cu privire la dezvoltarea de programe naționale de securitate a aviației civile și schimbul de experiență privind cele mai bune practici pentru implementarea și controlul calității măsurilor de securitate aeronautică; subliniază faptul că standardele internaționale în domeniul securității aviației stabilite de Organizația Internațională a Aviației Civile (OACI) ar trebui să fie puse în aplicare integral, și convergența de reglementare din regiune, dincolo de standardele internaționale, ar putea fi facilitată prin îmbunătățirea cunoștințelor și prin punerea în aplicare a prevederilor de securitate aviatică din cadrul Conferinței Europene a Aviației Civile (CEAC) și a principiilor prevăzute în legislația primară a UE;

| 21. | subliniază faptul că țările Parteneriatului estic ar trebui să fie, de asemenea, viitorii beneficiari ai Sistemului european pentru gestionarea traficului aerian (SESAR), care are drept scop modernizarea infrastructurii de control al traficului aerian în Europa, și că o mai mare asistență din partea UE pentru țările Parteneriatul estic care doresc să își modernizeze sistemele de gestionare a traficului aerian ar fi foarte binevenită; |
| --- | --- |

21.

subliniază faptul că țările Parteneriatului estic ar trebui să fie, de asemenea, viitorii beneficiari ai Sistemului european pentru gestionarea traficului aerian (SESAR), care are drept scop modernizarea infrastructurii de control al traficului aerian în Europa, și că o mai mare asistență din partea UE pentru țările Parteneriatul estic care doresc să își modernizeze sistemele de gestionare a traficului aerian ar fi foarte binevenită;

| 22. | sprijină în continuare armonizarea normativă și atingerea conformității în toate domeniile legate de transport, dezvoltarea instituțională a agențiilor guvernamentale responsabile pentru dezvoltarea sectoarelor de transport rutier, feroviar, maritim și aerian din țările Parteneriatului estic, precum și adoptarea unor standarde consecvente, prin schimbul celor mai bune practici din UE, asistența tehnică, precum și organizarea de vizite de studiu, ateliere de lucru și forumuri; |
| --- | --- |

22.

sprijină în continuare armonizarea normativă și atingerea conformității în toate domeniile legate de transport, dezvoltarea instituțională a agențiilor guvernamentale responsabile pentru dezvoltarea sectoarelor de transport rutier, feroviar, maritim și aerian din țările Parteneriatului estic, precum și adoptarea unor standarde consecvente, prin schimbul celor mai bune practici din UE, asistența tehnică, precum și organizarea de vizite de studiu, ateliere de lucru și forumuri;

| 23. | sprijină punerea în aplicare a proiectelor de infrastructură de transport de-a lungul rețelei de transport din cadrul Parteneriatului Estic prin programe și instrumente care îmbunătățesc legăturile cu rețeaua centrală TEN-T, precum și finalizarea proiectelor aflate în derulare, de conectare a țărilor Parteneriatului estic la rețelele de transport ale UE; |
| --- | --- |

23.

sprijină punerea în aplicare a proiectelor de infrastructură de transport de-a lungul rețelei de transport din cadrul Parteneriatului Estic prin programe și instrumente care îmbunătățesc legăturile cu rețeaua centrală TEN-T, precum și finalizarea proiectelor aflate în derulare, de conectare a țărilor Parteneriatului estic la rețelele de transport ale UE;

| 24. | consideră că este necesar ca Ucraina, Republica Moldova și Georgia, în calitate de semnatari ai acordurilor de asociere, să primească asistență corespunzătoare din partea UE în dezvoltarea sectoarelor rutiere, feroviare, aeriene și maritime; |
| --- | --- |

24.

consideră că este necesar ca Ucraina, Republica Moldova și Georgia, în calitate de semnatari ai acordurilor de asociere, să primească asistență corespunzătoare din partea UE în dezvoltarea sectoarelor rutiere, feroviare, aeriene și maritime;

| 25. | subliniază faptul că transportul maritim și căile navigabile reprezintă un element fundamental pentru dezvoltarea comerțului, pentru facilitarea circulației pasagerilor și pentru o mai bună interconectare între sistemele de transport, după ce sunt luate în considerare caracteristicile geografice specifice țărilor Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

25.

subliniază faptul că transportul maritim și căile navigabile reprezintă un element fundamental pentru dezvoltarea comerțului, pentru facilitarea circulației pasagerilor și pentru o mai bună interconectare între sistemele de transport, după ce sunt luate în considerare caracteristicile geografice specifice țărilor Parteneriatului estic;

| 26. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politică de securitate, Serviciului European de Acțiune Externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale țărilor membre ale Parteneriatului estic. |
| --- | --- |

26.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politică de securitate, Serviciului European de Acțiune Externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale țărilor membre ale Parteneriatului estic.

---

(1)  Adoptată la 17 martie 2015 la Erevan, Armenia.

---

| 23.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 315/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 315/11

---

REZOLUȚIE (1)

referitoare la provocările, potențialul și noile angajamente legate de cooperarea în domeniul eficienței energetice și al surselor regenerabile în cadrul Parteneriatului estic

(2015/C 315/03)

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare EURONEST din 3 mai 2011; |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare EURONEST din 3 mai 2011;

| — | având în vedere Declarația comună a Summitului Parteneriatului estic, desfășurat la Vilnius, la 28 și 29 noiembrie 2013; |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a Summitului Parteneriatului estic, desfășurat la Vilnius, la 28 și 29 noiembrie 2013;

| — | având în vedere Concluziile Consiliului European din 24 octombrie 2014 privind cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030; |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului European din 24 octombrie 2014 privind cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030;

| — | având în vedere deciziile luate în cadrul Conferinței Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice, care a avut loc la Varșovia, în perioada 11-22 noiembrie 2013; |
| --- | --- |

—

având în vedere deciziile luate în cadrul Conferinței Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice, care a avut loc la Varșovia, în perioada 11-22 noiembrie 2013;

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2014 referitoare la un cadru pentru 2030 pentru politici în domeniul climei și al energiei (2); |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2014 referitoare la un cadru pentru 2030 pentru politici în domeniul climei și al energiei (2);

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 21 mai 2013 referitoare la provocările și oportunitățile actuale pentru energia regenerabilă pe piața internă europeană a energiei (3); |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 21 mai 2013 referitoare la provocările și oportunitățile actuale pentru energia regenerabilă pe piața internă europeană a energiei (3);

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 14 martie 2013 referitoare la Perspectiva energetică 2050, un viitor cu energie (4); |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 14 martie 2013 referitoare la Perspectiva energetică 2050, un viitor cu energie (4);

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2012 referitoare la angajarea în relații de cooperare în domeniul politicii energetice cu parteneri din afara frontierelor noastre: o abordare strategică privind aprovizionarea sigură, sustenabilă și competitivă cu energie (5); |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2012 referitoare la angajarea în relații de cooperare în domeniul politicii energetice cu parteneri din afara frontierelor noastre: o abordare strategică privind aprovizionarea sigură, sustenabilă și competitivă cu energie (5);

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2014 referitoare la Conferința ONU privind schimbările climatice, de la Lima, în care s-a solicitat un obiectiv obligatoriu privind eficiența energetică de 40 % în conformitate cu potențialul general de îmbunătățire a eficienței energetice într-un mod rentabil (6); |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2014 referitoare la Conferința ONU privind schimbările climatice, de la Lima, în care s-a solicitat un obiectiv obligatoriu privind eficiența energetică de 40 % în conformitate cu potențialul general de îmbunătățire a eficienței energetice într-un mod rentabil (6);

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 iulie 2014 intitulată „Eficiența energetică și contribuția sa la securitatea energetică și cadrul pentru politica privind schimbările climatice și energia pentru 2030” [COM(2014) 520 final]; |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 iulie 2014 intitulată „Eficiența energetică și contribuția sa la securitatea energetică și cadrul pentru politica privind schimbările climatice și energia pentru 2030” [COM(2014) 520 final];

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 ianuarie 2014 intitulată „Un cadru pentru politica privind clima și energia în perioada 2020-2030” [COM(2014) 15 final]; |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 ianuarie 2014 intitulată „Un cadru pentru politica privind clima și energia în perioada 2020-2030” [COM(2014) 15 final];

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 martie 2011 intitulată „Foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de dioxid de carbon până în 2050” [COM(2011) 112 final]; |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 martie 2011 intitulată „Foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de dioxid de carbon până în 2050” [COM(2011) 112 final];

| — | având în vedere Directiva 2012/27/UE privind eficiența energetică; |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2012/27/UE privind eficiența energetică;

| — | având în vedere Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE; |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE;

| — | având în vedere documentele de strategie naționale pentru energie ale Armeniei, Azerbaidjanului, Belarusului, Georgiei, Moldovei și Ucrainei pentru perioadele de până în 2020 și 2030; |
| --- | --- |

—

având în vedere documentele de strategie naționale pentru energie ale Armeniei, Azerbaidjanului, Belarusului, Georgiei, Moldovei și Ucrainei pentru perioadele de până în 2020 și 2030;

| — | având în vedere obiectivele centrale și programul de lucru pentru perioada 2014-2017 ale Parteneriatului estic: platforma 3 – securitatea energetică; |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele centrale și programul de lucru pentru perioada 2014-2017 ale Parteneriatului estic: platforma 3 – securitatea energetică;

| — | având în vedere instituirea Parteneriatului privind eficiența energetică și mediul pentru Europa de Est (E5P) în 2009; |
| --- | --- |

—

având în vedere instituirea Parteneriatului privind eficiența energetică și mediul pentru Europa de Est (E5P) în 2009;

| — | având în vedere raportul anual pe 2013 privind activitățile Comunității Energiei adresat Parlamentului European și parlamentelor naționale și raportul anual din 24 septembrie 2014 privind activitățile Comunității Energiei în 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual pe 2013 privind activitățile Comunității Energiei adresat Parlamentului European și parlamentelor naționale și raportul anual din 24 septembrie 2014 privind activitățile Comunității Energiei în 2014,

| A. | întrucât cererea globală de energie este în continuă creștere, într-un ritm comparabil cu cel al populației, activităților umane și dezvoltării tehnologice, și acest lucru duce la intensificarea concurenței globale pentru resursele de combustibili fosili, expunând riscurilor aprovizionarea cu energie a economiilor celor mai sărace; |
| --- | --- |

A.

întrucât cererea globală de energie este în continuă creștere, într-un ritm comparabil cu cel al populației, activităților umane și dezvoltării tehnologice, și acest lucru duce la intensificarea concurenței globale pentru resursele de combustibili fosili, expunând riscurilor aprovizionarea cu energie a economiilor celor mai sărace;

| B. | întrucât au apărut preocupări legate de schimbările climatice, cererea tot mai mare de energie și incertitudinile de pe piețele globale de gaze și petrol, determinând reflecții atât din partea țărilor producătoare, cât și a țărilor consumatoare, în ceea ce privește elaborarea unor strategii reciproc benefice pentru transformarea sectoarelor energiei în sectoare cu emisii scăzute, găsirea unui nou echilibru între diferitele surse de energie, asigurarea unei aprovizionări fiabile și sigure și limitarea consumului de energie; |
| --- | --- |

B.

întrucât au apărut preocupări legate de schimbările climatice, cererea tot mai mare de energie și incertitudinile de pe piețele globale de gaze și petrol, determinând reflecții atât din partea țărilor producătoare, cât și a țărilor consumatoare, în ceea ce privește elaborarea unor strategii reciproc benefice pentru transformarea sectoarelor energiei în sectoare cu emisii scăzute, găsirea unui nou echilibru între diferitele surse de energie, asigurarea unei aprovizionări fiabile și sigure și limitarea consumului de energie;

| C. | întrucât se preconizează că consumul de energie va crește în regiunea Europei de Est cu o viteză mai mare decât media UE, ca parte a unei tendințe generale care însoțește dezvoltarea economică și socială a regiunii; întrucât țările partenere din Europa de Est au în prezent o intensitate energetică de trei ori mai mare decât cea a unui stat membru mediu al UE și potențialul nevalorificat al acestora în domeniul eficienței energetice rămâne în continuare imens; |
| --- | --- |

C.

întrucât se preconizează că consumul de energie va crește în regiunea Europei de Est cu o viteză mai mare decât media UE, ca parte a unei tendințe generale care însoțește dezvoltarea economică și socială a regiunii; întrucât țările partenere din Europa de Est au în prezent o intensitate energetică de trei ori mai mare decât cea a unui stat membru mediu al UE și potențialul nevalorificat al acestora în domeniul eficienței energetice rămâne în continuare imens;

| D. | întrucât este, prin urmare, în interesul economic, social și ecologic atât al UE, cât și al țărilor partenere din Europa de Est să reducă emisiile de dioxid de carbon care rezultă din utilizarea combustibililor fosili, să dezvolte surse de energie alternative și rentabile și să sporească eficiența energetică; |
| --- | --- |

D.

întrucât este, prin urmare, în interesul economic, social și ecologic atât al UE, cât și al țărilor partenere din Europa de Est să reducă emisiile de dioxid de carbon care rezultă din utilizarea combustibililor fosili, să dezvolte surse de energie alternative și rentabile și să sporească eficiența energetică;

| E. | întrucât dialogul regional privind politicile energetice în cadrul Parteneriatului estic s-a intensificat în ultimii ani, acoperind convergența piețelor energiei, diversificarea aprovizionării cu energie și a tranzitului, dezvoltarea de surse durabile de energie și infrastructuri de interes comun și regional; |
| --- | --- |

E.

întrucât dialogul regional privind politicile energetice în cadrul Parteneriatului estic s-a intensificat în ultimii ani, acoperind convergența piețelor energiei, diversificarea aprovizionării cu energie și a tranzitului, dezvoltarea de surse durabile de energie și infrastructuri de interes comun și regional;

| F. | întrucât Conferința ONU asupra schimbărilor climatice organizată la Varșovia în noiembrie 2013 a marcat un important pas înainte spre un nou acord universal privind clima în 2015, care să fie bazat în special pe politici și măsuri de reducere a emisiilor de dioxid de carbon ale sistemelor de energie; |
| --- | --- |

F.

întrucât Conferința ONU asupra schimbărilor climatice organizată la Varșovia în noiembrie 2013 a marcat un important pas înainte spre un nou acord universal privind clima în 2015, care să fie bazat în special pe politici și măsuri de reducere a emisiilor de dioxid de carbon ale sistemelor de energie;

| G. | întrucât măsurile de economisire a energiei și de eficiență energetică, alături de o utilizare sporită a surselor regenerabile, ar contribui, de asemenea, la reducerea multiplelor forme de dependență energetică, inclusiv a dependenței financiare, tehnologice și de combustibili în sectoarele energiei nucleare și fosile, a achiziționării și deținerii infrastructurilor energetice strategice și a investițiilor în proiecte de energie efectuate de terțe părți de neîncredere în UE și în țări partenere din Europa de Est; |
| --- | --- |

G.

întrucât măsurile de economisire a energiei și de eficiență energetică, alături de o utilizare sporită a surselor regenerabile, ar contribui, de asemenea, la reducerea multiplelor forme de dependență energetică, inclusiv a dependenței financiare, tehnologice și de combustibili în sectoarele energiei nucleare și fosile, a achiziționării și deținerii infrastructurilor energetice strategice și a investițiilor în proiecte de energie efectuate de terțe părți de neîncredere în UE și în țări partenere din Europa de Est;

| H. | întrucât proporția tot mai mare de surse regenerabile poate duce la economii substanțiale în ceea ce privește costurile, astfel cum s-a putut constata la facturile externe de energie ale UE din ultimii ani (o scădere cu 30 de miliarde EUR în 2012); |
| --- | --- |

H.

întrucât proporția tot mai mare de surse regenerabile poate duce la economii substanțiale în ceea ce privește costurile, astfel cum s-a putut constata la facturile externe de energie ale UE din ultimii ani (o scădere cu 30 de miliarde EUR în 2012);

| I. | întrucât starea precară a sectorului construcțiilor de locuințe și infrastructurile de transport și de distribuție a energiei moștenite din trecut reprezintă provocări serioase pentru eficiența energetică și economiile de energie în numeroase state membre ale UE și țări partenere din Europa de Est; |
| --- | --- |

I.

întrucât starea precară a sectorului construcțiilor de locuințe și infrastructurile de transport și de distribuție a energiei moștenite din trecut reprezintă provocări serioase pentru eficiența energetică și economiile de energie în numeroase state membre ale UE și țări partenere din Europa de Est;

| J. | întrucât UE a adoptat un cadru de politici privind clima și energia pentru 2030, stabilind o serie de obiective, și anume reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră cu 40 % în comparație cu nivelurile din 1990, creșterea ponderii de energie regenerabilă consumată în UE la 27 % și îmbunătățirea eficienței energetice cu cel puțin 27 % în comparație cu previziunile pentru 2030; |
| --- | --- |

J.

întrucât UE a adoptat un cadru de politici privind clima și energia pentru 2030, stabilind o serie de obiective, și anume reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră cu 40 % în comparație cu nivelurile din 1990, creșterea ponderii de energie regenerabilă consumată în UE la 27 % și îmbunătățirea eficienței energetice cu cel puțin 27 % în comparație cu previziunile pentru 2030;

| K. | întrucât punerea în aplicare deplină a pachetului actual, precum și a celui de al doilea pachet privind clima și energia, și legislația ulterioară a UE în domeniul eficienței energetice este responsabilitatea tuturor statelor membre ale UE, același lucru fiind valabil și în cazul țărilor partenere din Europa de Est în ceea ce privește legislația transpusă; întrucât o transpunere greșită sau întârziată poate periclita securitatea unor state membre individuale ale UE sau UE și țările sale partenere din Europa de Est în ansamblu; |
| --- | --- |

K.

întrucât punerea în aplicare deplină a pachetului actual, precum și a celui de al doilea pachet privind clima și energia, și legislația ulterioară a UE în domeniul eficienței energetice este responsabilitatea tuturor statelor membre ale UE, același lucru fiind valabil și în cazul țărilor partenere din Europa de Est în ceea ce privește legislația transpusă; întrucât o transpunere greșită sau întârziată poate periclita securitatea unor state membre individuale ale UE sau UE și țările sale partenere din Europa de Est în ansamblu;

| L. | întrucât, în 2009, UE a adoptat o directivă privind energia regenerabilă, prin care se stabilesc obiective naționale obligatorii care trebuie atinse prin promovarea utilizării energiei regenerabile; întrucât, în 2012, a adoptat, de asemenea, o directivă privind eficiența energetică, în temeiul căreia statele membre trebuie să pună în aplicare măsuri obligatorii pentru economisirea energiei, printre care se numără în special obligația de a renova, anual, 3 % din clădirile guvernamentale și reducerea consumului de energie al companiilor la nivelul clienților; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în 2009, UE a adoptat o directivă privind energia regenerabilă, prin care se stabilesc obiective naționale obligatorii care trebuie atinse prin promovarea utilizării energiei regenerabile; întrucât, în 2012, a adoptat, de asemenea, o directivă privind eficiența energetică, în temeiul căreia statele membre trebuie să pună în aplicare măsuri obligatorii pentru economisirea energiei, printre care se numără în special obligația de a renova, anual, 3 % din clădirile guvernamentale și reducerea consumului de energie al companiilor la nivelul clienților;

| M. | întrucât țările partenere din Europa de Est s-au angajat să adopte și să pună în aplicare cadre juridice și de politici pentru sursele regenerabile și eficiența energetică, inclusiv prin intermediul relațiilor contractuale pe care unele le au în temeiul Tratatului de instituire a Comunității Energiei; întrucât, cu toate acestea, eforturile lor sunt stânjenite de monitorizarea și capacitatea tehnică insuficiente și de o lipsă a investițiilor și instrumentelor pentru punerea lor în aplicare; |
| --- | --- |

M.

întrucât țările partenere din Europa de Est s-au angajat să adopte și să pună în aplicare cadre juridice și de politici pentru sursele regenerabile și eficiența energetică, inclusiv prin intermediul relațiilor contractuale pe care unele le au în temeiul Tratatului de instituire a Comunității Energiei; întrucât, cu toate acestea, eforturile lor sunt stânjenite de monitorizarea și capacitatea tehnică insuficiente și de o lipsă a investițiilor și instrumentelor pentru punerea lor în aplicare;

| N. | întrucât, în 2013, Armenia, Georgia și Moldova au aderat la Parteneriatul privind eficiența energetică și mediul pentru Europa de Est (E5P), care a fost încheiat inițial cu Ucraina și care urmărește să promoveze eficiența energetică și investițiile ecologice în țările Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în 2013, Armenia, Georgia și Moldova au aderat la Parteneriatul privind eficiența energetică și mediul pentru Europa de Est (E5P), care a fost încheiat inițial cu Ucraina și care urmărește să promoveze eficiența energetică și investițiile ecologice în țările Parteneriatului estic;

| O. | întrucât, cu toate că criza economică mondială a avut un impact negativ asupra investițiilor vizând economiile de energie și sursele regenerabile, instituțiile financiare internaționale continuă să joace un rol important prin mobilizarea de fonduri și împrumuturi naționale pentru investiții în utilizarea sustenabilă a energiei și dezvoltarea surselor regenerabile; |
| --- | --- |

O.

întrucât, cu toate că criza economică mondială a avut un impact negativ asupra investițiilor vizând economiile de energie și sursele regenerabile, instituțiile financiare internaționale continuă să joace un rol important prin mobilizarea de fonduri și împrumuturi naționale pentru investiții în utilizarea sustenabilă a energiei și dezvoltarea surselor regenerabile;

| P. | întrucât UE și țările partenere din Europa de Est trebuie să țină seama de competitivitatea globală a sectoarelor energiei și a economiilor lor atunci când concep politici adecvate pentru impunerea obligațiilor legate de eficiența energetică în sectoarele industriale, dezvoltă surse regenerabile și integrează acestea în mixurile de energie naționale; |
| --- | --- |

P.

întrucât UE și țările partenere din Europa de Est trebuie să țină seama de competitivitatea globală a sectoarelor energiei și a economiilor lor atunci când concep politici adecvate pentru impunerea obligațiilor legate de eficiența energetică în sectoarele industriale, dezvoltă surse regenerabile și integrează acestea în mixurile de energie naționale;

| Q. | întrucât Ucraina și Moldova au aderat la Comunitatea Energiei în 2011 și au fost astfel obligate să transpună, inter alia, Directiva privind performanța energetică a clădirilor (până la 30 septembrie 2012), Directiva privind etichetarea energetică (până la sfârșitul lui 2011), Directiva privind serviciile energetice (până la sfârșitul lui 2011) și Directiva privind sursele de energie regenerabile (până la sfârșitul lui 2013); întrucât Georgia desfășoară negocieri pentru a deveni membru cu drepturi depline al Comunității Energiei în 2015; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Ucraina și Moldova au aderat la Comunitatea Energiei în 2011 și au fost astfel obligate să transpună, inter alia, Directiva privind performanța energetică a clădirilor (până la 30 septembrie 2012), Directiva privind etichetarea energetică (până la sfârșitul lui 2011), Directiva privind serviciile energetice (până la sfârșitul lui 2011) și Directiva privind sursele de energie regenerabile (până la sfârșitul lui 2013); întrucât Georgia desfășoară negocieri pentru a deveni membru cu drepturi depline al Comunității Energiei în 2015;

Realizarea de progrese și obținerea de rezultate pentru energia regenerabilă și eficiența energetică

| 1. | împărtășește opinia participanților de la summitul de la Vilnius al Parteneriatului estic cu privire la importanța strategică și necesitatea unei cooperări mai strânse în domeniul mediului și al schimbărilor climatice ca ținte prioritare ale acțiunilor; salută angajamentul participanților la summit de a elabora un nou acord universal în domeniul climei care să fie adoptat în cadrul Conferinței ONU asupra schimbărilor climatice care va avea loc la Paris în 2015; subliniază interesul comun față de consolidarea cooperării bilaterale și multilaterale în cadrul Parteneriatului estic în domeniul energiei, astfel încât să se realizeze obiectivele politicii privind clima; |
| --- | --- |

1.

împărtășește opinia participanților de la summitul de la Vilnius al Parteneriatului estic cu privire la importanța strategică și necesitatea unei cooperări mai strânse în domeniul mediului și al schimbărilor climatice ca ținte prioritare ale acțiunilor; salută angajamentul participanților la summit de a elabora un nou acord universal în domeniul climei care să fie adoptat în cadrul Conferinței ONU asupra schimbărilor climatice care va avea loc la Paris în 2015; subliniază interesul comun față de consolidarea cooperării bilaterale și multilaterale în cadrul Parteneriatului estic în domeniul energiei, astfel încât să se realizeze obiectivele politicii privind clima;

| 2. | salută progresele înregistrate în urma summitului de la Vilnius și invită participanții la summitul care va avea loc în mai 2015 la Riga să ia măsuri suplimentare pentru cooperarea în domeniul energiei în temeiul Parteneriatului estic; regretă faptul că, în cazuri specifice, comerțul bilateral în domeniul energiei a fost folosit ca instrument de presiune politică de către Federația Rusă; subliniază că este necesară dezvoltarea în continuare a cooperării dintre UE și partenerii săi pentru a consolida securitatea energetică reciprocă și pentru ca aceștia să devină mai independenți și mai rezistenți în fața presiunilor externe; |
| --- | --- |

2.

salută progresele înregistrate în urma summitului de la Vilnius și invită participanții la summitul care va avea loc în mai 2015 la Riga să ia măsuri suplimentare pentru cooperarea în domeniul energiei în temeiul Parteneriatului estic; regretă faptul că, în cazuri specifice, comerțul bilateral în domeniul energiei a fost folosit ca instrument de presiune politică de către Federația Rusă; subliniază că este necesară dezvoltarea în continuare a cooperării dintre UE și partenerii săi pentru a consolida securitatea energetică reciprocă și pentru ca aceștia să devină mai independenți și mai rezistenți în fața presiunilor externe;

| 3. | subliniază cât este de important să se acorde o prioritate maximă pe plan politic progreselor în ceea ce privește dezvoltarea energiei regenerabile și a eficienței energetice pentru a trece la sisteme de energie cu emisii scăzute, pentru a atenua riscurile asociate cu schimbările climatice și pentru a promova o energie sigură, sustenabilă și la prețuri accesibile în beneficiul economiilor și al cetățenilor; |
| --- | --- |

3.

subliniază cât este de important să se acorde o prioritate maximă pe plan politic progreselor în ceea ce privește dezvoltarea energiei regenerabile și a eficienței energetice pentru a trece la sisteme de energie cu emisii scăzute, pentru a atenua riscurile asociate cu schimbările climatice și pentru a promova o energie sigură, sustenabilă și la prețuri accesibile în beneficiul economiilor și al cetățenilor;

| 4. | subliniază că infrastructurile existente învechite, „legăturile lipsă” și o pondere mai mare a surselor regenerabile în producția și consumul de energie indică necesitatea unor investiții la scară largă în dezvoltarea unor infrastructuri adecvate pentru transportul și stocarea energiei; invită UE și țările partenere din Europa de Est să consolideze cooperarea regională și să încurajeze modernizarea rețelelor de energie, în special prin dezvoltarea și promovarea „rețelelor inteligente” și construcția de noi infrastructuri de interconexiune și transfrontaliere; subliniază că aceste investiții trebuie să fie completate cu măsuri de schimbare a comportamentului, economii de energie și un sprijin puternic din partea consumatorilor, subliniindu-se beneficiile trecerii de la combustibilii fosili la sursele regenerabile, în special în sectorul încălzirii; de asemenea, subliniază importanța dezvoltării unei rețele de internet de bază pentru a sprijini operațiunile rețelei inteligente, dar și pentru a asigura securitatea cibernetică a infrastructurilor critice; |
| --- | --- |

4.

subliniază că infrastructurile existente învechite, „legăturile lipsă” și o pondere mai mare a surselor regenerabile în producția și consumul de energie indică necesitatea unor investiții la scară largă în dezvoltarea unor infrastructuri adecvate pentru transportul și stocarea energiei; invită UE și țările partenere din Europa de Est să consolideze cooperarea regională și să încurajeze modernizarea rețelelor de energie, în special prin dezvoltarea și promovarea „rețelelor inteligente” și construcția de noi infrastructuri de interconexiune și transfrontaliere; subliniază că aceste investiții trebuie să fie completate cu măsuri de schimbare a comportamentului, economii de energie și un sprijin puternic din partea consumatorilor, subliniindu-se beneficiile trecerii de la combustibilii fosili la sursele regenerabile, în special în sectorul încălzirii; de asemenea, subliniază importanța dezvoltării unei rețele de internet de bază pentru a sprijini operațiunile rețelei inteligente, dar și pentru a asigura securitatea cibernetică a infrastructurilor critice;

| 5. | ia act de faptul că anumite surse de energie regenerabile sunt intermitente și consideră, în această privință, că cu cât rețelele de electricitate sunt mai ubicue, cu atât mai mult pot fi exploatate sursele de energie aflate la distanță din punct de vedere geografic și astfel se poate obține un echilibru în producția sau indisponibilitatea instalațiilor de energie regenerabilă; |
| --- | --- |

5.

ia act de faptul că anumite surse de energie regenerabile sunt intermitente și consideră, în această privință, că cu cât rețelele de electricitate sunt mai ubicue, cu atât mai mult pot fi exploatate sursele de energie aflate la distanță din punct de vedere geografic și astfel se poate obține un echilibru în producția sau indisponibilitatea instalațiilor de energie regenerabilă;

| 6. | evidențiază rolul eficienței energetice a clădirilor și importanța renovării clădirilor ineficiente din punct de vedere energetic în parteneriat cu UE, în vederea maximizării eficienței energetice a acestora; |
| --- | --- |

6.

evidențiază rolul eficienței energetice a clădirilor și importanța renovării clădirilor ineficiente din punct de vedere energetic în parteneriat cu UE, în vederea maximizării eficienței energetice a acestora;

| 7. | consideră că dezvoltarea energiei regenerabile ar trebui să se facă concomitent cu sprijinirea capacităților de stocare și a capacităților flexibile de energie de rezervă și subliniază necesitatea unor măsuri eficace de eficiență energetică în vederea asigurării aprovizionării cu energie electrică în perioadele în care se înregistrează vârfuri ale cererii; încurajează UE și țările partenere din Europa de Est să sprijine și să faciliteze înființarea de noi parteneriate cu scopul de a asigura transferul de tehnologie în domeniile managementului cererii de energie, al rețelelor inteligente și al tehnologiilor de stocare; solicită o cooperare mai bună între UE și țările sale partenere într-un efort comun de combatere a atacurilor de orice fel care țintesc infrastructurile critice; |
| --- | --- |

7.

consideră că dezvoltarea energiei regenerabile ar trebui să se facă concomitent cu sprijinirea capacităților de stocare și a capacităților flexibile de energie de rezervă și subliniază necesitatea unor măsuri eficace de eficiență energetică în vederea asigurării aprovizionării cu energie electrică în perioadele în care se înregistrează vârfuri ale cererii; încurajează UE și țările partenere din Europa de Est să sprijine și să faciliteze înființarea de noi parteneriate cu scopul de a asigura transferul de tehnologie în domeniile managementului cererii de energie, al rețelelor inteligente și al tehnologiilor de stocare; solicită o cooperare mai bună între UE și țările sale partenere într-un efort comun de combatere a atacurilor de orice fel care țintesc infrastructurile critice;

| 8. | subliniază problemele care afectează comunitățile rurale din țările partenere din Europa de Est legate de gazificare, deoarece în prezent aceste comunități depind în continuare de resurse naturale obținute din păduri, ceea ce are drept rezultat o despădurire masivă și degradarea pădurilor la o scară ce echivalează cu aproximativ o cincime din totalul emisiilor generate de umanitate; |
| --- | --- |

8.

subliniază problemele care afectează comunitățile rurale din țările partenere din Europa de Est legate de gazificare, deoarece în prezent aceste comunități depind în continuare de resurse naturale obținute din păduri, ceea ce are drept rezultat o despădurire masivă și degradarea pădurilor la o scară ce echivalează cu aproximativ o cincime din totalul emisiilor generate de umanitate;

| 9. | recomandă ca UE și țările sale partenere din Europa de Est să promoveze și să testeze rețelele locale și descentralizate de producție și de distribuție a energiei regenerabile, creând prin aceasta un sistem de energie mai rezistent, echilibrat și democratic, îmbunătățind securitatea energetică, oferind oportunități de afaceri și acoperind nevoile comunităților și piețelor locale; |
| --- | --- |

9.

recomandă ca UE și țările sale partenere din Europa de Est să promoveze și să testeze rețelele locale și descentralizate de producție și de distribuție a energiei regenerabile, creând prin aceasta un sistem de energie mai rezistent, echilibrat și democratic, îmbunătățind securitatea energetică, oferind oportunități de afaceri și acoperind nevoile comunităților și piețelor locale;

| 10. | invită statele membre ale UE și partenerii acestora să extindă capacitățile de căutare a unor alternative de cooperare în domeniul energiei cu investitorii privați pentru extragerea gazului de șist bogat în materie organică, generând astfel un avantaj major care să le permită țărilor dependente de importurile de energie să reziste mai bine la presiunile politice externe; |
| --- | --- |

10.

invită statele membre ale UE și partenerii acestora să extindă capacitățile de căutare a unor alternative de cooperare în domeniul energiei cu investitorii privați pentru extragerea gazului de șist bogat în materie organică, generând astfel un avantaj major care să le permită țărilor dependente de importurile de energie să reziste mai bine la presiunile politice externe;

| 11. | subliniază că potențialul economiilor de energie vizează toate sectoarele economiei, inclusiv industria, agricultura, construcțiile (în special în ceea ce privește nivelurile ridicate ale ineficienței energetice a clădirilor rezidențiale), transportul și serviciile; consideră că progresul spre eficiență energetică trebuie să se bazeze pe decizii care privesc punerea în aplicare eficace a măsurilor finanțate inteligent, luate de un lanț complex de părți interesate, de la factorii de decizie la producătorii de energie și consumatorii individuali; |
| --- | --- |

11.

subliniază că potențialul economiilor de energie vizează toate sectoarele economiei, inclusiv industria, agricultura, construcțiile (în special în ceea ce privește nivelurile ridicate ale ineficienței energetice a clădirilor rezidențiale), transportul și serviciile; consideră că progresul spre eficiență energetică trebuie să se bazeze pe decizii care privesc punerea în aplicare eficace a măsurilor finanțate inteligent, luate de un lanț complex de părți interesate, de la factorii de decizie la producătorii de energie și consumatorii individuali;

| 12. | subliniază că trecerea la o economie mai eficientă din punct de vedere energetic ar trebui, de asemenea, să accelereze difuzarea soluțiilor inovatoare în plan tehnologic și să îmbunătățească competitivitatea industriei, favorizând totodată creșterea economică și crearea de locuri de muncă de înaltă calitate în mai multe sectoare care au legătură cu eficiența energetică; |
| --- | --- |

12.

subliniază că trecerea la o economie mai eficientă din punct de vedere energetic ar trebui, de asemenea, să accelereze difuzarea soluțiilor inovatoare în plan tehnologic și să îmbunătățească competitivitatea industriei, favorizând totodată creșterea economică și crearea de locuri de muncă de înaltă calitate în mai multe sectoare care au legătură cu eficiența energetică;

| 13. | subliniază că politicile în materie de eficiență energetică ar trebui să se bazeze pe analize detaliate ale utilizării energiei, piețelor și tehnologiilor și pe identificarea sectoarelor și oportunităților unde acțiunile pot genera cele mai mari îmbunătățiri; invită, în acest sens, statele membre ale UE și țările partenere din Europa de Est să elaboreze politici în materie de eficiență energetică, care să vizeze prioritar eliminarea barierelor din calea investițiilor în eficiență, stabilirea și punerea în aplicare treptată a unor standarde de performanță în toate sectoarele cu intensitate energetică ridicată, inclusiv în industrie, majorarea impozitelor pentru produsele și echipamentele cele mai ineficiente atunci când există alternative cu consum de energie mai redus și crearea unor modele de finanțare care să fie accesibile gospodăriilor private; |
| --- | --- |

13.

subliniază că politicile în materie de eficiență energetică ar trebui să se bazeze pe analize detaliate ale utilizării energiei, piețelor și tehnologiilor și pe identificarea sectoarelor și oportunităților unde acțiunile pot genera cele mai mari îmbunătățiri; invită, în acest sens, statele membre ale UE și țările partenere din Europa de Est să elaboreze politici în materie de eficiență energetică, care să vizeze prioritar eliminarea barierelor din calea investițiilor în eficiență, stabilirea și punerea în aplicare treptată a unor standarde de performanță în toate sectoarele cu intensitate energetică ridicată, inclusiv în industrie, majorarea impozitelor pentru produsele și echipamentele cele mai ineficiente atunci când există alternative cu consum de energie mai redus și crearea unor modele de finanțare care să fie accesibile gospodăriilor private;

| 14. | subliniază importanța finalizării proiectelor de încălzire centralizată în toate țările partenere din Europa de Est, asigurând faptul că fiecare proiect de renovare sau construcție este dezvoltat în așa fel încât eficiența energetică să aibă prioritate; |
| --- | --- |

14.

subliniază importanța finalizării proiectelor de încălzire centralizată în toate țările partenere din Europa de Est, asigurând faptul că fiecare proiect de renovare sau construcție este dezvoltat în așa fel încât eficiența energetică să aibă prioritate;

Asigurarea condițiilor-cadru corespunzătoare pentru dezvoltarea sustenabilă a energiei regenerabile și stimularea eficienței energetice

| 15. | sprijină obiectivele de creștere a sensibilizării publicului cu privire la energia regenerabilă în țările partenere din Europa de Est și recunoaște că, în momentul de față, comunitatea de afaceri din aceste țări nu dispune de cunoștințele legate de producția de energie regenerabilă și modalitățile de participare la proiectele de investiții; evidențiază rolul instituțiilor financiare internaționale în mobilizarea fondurilor și împrumuturilor naționale pentru investiții în utilizarea sustenabilă a energiei și dezvoltarea surselor regenerabile; |
| --- | --- |

15.

sprijină obiectivele de creștere a sensibilizării publicului cu privire la energia regenerabilă în țările partenere din Europa de Est și recunoaște că, în momentul de față, comunitatea de afaceri din aceste țări nu dispune de cunoștințele legate de producția de energie regenerabilă și modalitățile de participare la proiectele de investiții; evidențiază rolul instituțiilor financiare internaționale în mobilizarea fondurilor și împrumuturilor naționale pentru investiții în utilizarea sustenabilă a energiei și dezvoltarea surselor regenerabile;

| 16. | sprijină obiectivele programului de lucru al Platformei Parteneriatului estic pentru securitate energetică pentru perioada 2014-2017 și în special cel privind cooperarea consolidată în vederea punerii în aplicare a legislației în materie de eficiență energetică și energie regenerabilă și a promovării investițiilor; |
| --- | --- |

16.

sprijină obiectivele programului de lucru al Platformei Parteneriatului estic pentru securitate energetică pentru perioada 2014-2017 și în special cel privind cooperarea consolidată în vederea punerii în aplicare a legislației în materie de eficiență energetică și energie regenerabilă și a promovării investițiilor;

| 17. | subliniază cât de importante sunt cadrele de reglementare pentru surse regenerabile și eficiență energetică, având în vedere faptul că deciziile de investiții în aceste domenii sunt afectate în mare măsură de autorizațiile administrative; recomandă ca guvernele statelor membre și ale țărilor partenere din Europa de Est să asigure transparență, coerență și continuitate în elaborarea cadrelor juridice, financiare și de reglementare, astfel încât să consolideze încrederea investitorilor și să partajeze know-how-ul și cele mai bune practici de reglementare; subliniază că Comisia ar trebui să fie vigilentă și să se asigure că investițiile și deciziile politice în domeniul energiei din oricare stat membru al UE nu subminează securitatea energetică în alte state membre sau în țări partenere din Europa de Est; |
| --- | --- |

17.

subliniază cât de importante sunt cadrele de reglementare pentru surse regenerabile și eficiență energetică, având în vedere faptul că deciziile de investiții în aceste domenii sunt afectate în mare măsură de autorizațiile administrative; recomandă ca guvernele statelor membre și ale țărilor partenere din Europa de Est să asigure transparență, coerență și continuitate în elaborarea cadrelor juridice, financiare și de reglementare, astfel încât să consolideze încrederea investitorilor și să partajeze know-how-ul și cele mai bune practici de reglementare; subliniază că Comisia ar trebui să fie vigilentă și să se asigure că investițiile și deciziile politice în domeniul energiei din oricare stat membru al UE nu subminează securitatea energetică în alte state membre sau în țări partenere din Europa de Est;

| 18. | invită Comisia să revizuiască Directiva privind eficiența energetică pentru a extinde sistemele de obligații în ceea ce privește eficiența energetică dincolo de 2020 și să propună directiva revizuită cu obiective pentru 2030 spre adoptare finală de către Comunitatea Energiei; |
| --- | --- |

18.

invită Comisia să revizuiască Directiva privind eficiența energetică pentru a extinde sistemele de obligații în ceea ce privește eficiența energetică dincolo de 2020 și să propună directiva revizuită cu obiective pentru 2030 spre adoptare finală de către Comunitatea Energiei;

| 19. | sprijină apropierea țărilor partenere din Europa de Est de legislația și standardele UE relevante pentru sursele regenerabile și eficiența energetică, în special în cadrul Comunității Energiei, și punerea în aplicare a strategiilor și planurilor de acțiune naționale aferente; subliniază, în acest context, că este important ca legislația să extindă accesul la piețele interne de energie regenerabilă la investitorii străini și să faciliteze comerțul cu energie între părțile naționale și locale; subliniază că investitorii interni și străini ar trebui să beneficieze de un tratament egal în ceea ce privește accesul la piețele de energie regenerabilă; așteaptă propuneri legislative pentru continuarea creșterii surselor de energie regenerabile interne și a producției de energie din surse regenerabile după 2020; salută faptul că țările partenere din Europa de Est care au adoptat programe naționale de eficiență energetică au stabilit obiective cuantificate în ceea ce privește, în special, diminuarea intensității energetice, reducerea emisiilor de dioxid de carbon și a pierderilor de căldură în sectorul locuințelor; subliniază că obiectivele de eficiență energetică ce nu au fost atinse ar trebui să fie revizuite periodic și ar trebui elaborate noi strategii pentru a asigura faptul că acestea sunt atinse atât în UE, cât și în țările partenere; |
| --- | --- |

19.

sprijină apropierea țărilor partenere din Europa de Est de legislația și standardele UE relevante pentru sursele regenerabile și eficiența energetică, în special în cadrul Comunității Energiei, și punerea în aplicare a strategiilor și planurilor de acțiune naționale aferente; subliniază, în acest context, că este important ca legislația să extindă accesul la piețele interne de energie regenerabilă la investitorii străini și să faciliteze comerțul cu energie între părțile naționale și locale; subliniază că investitorii interni și străini ar trebui să beneficieze de un tratament egal în ceea ce privește accesul la piețele de energie regenerabilă; așteaptă propuneri legislative pentru continuarea creșterii surselor de energie regenerabile interne și a producției de energie din surse regenerabile după 2020; salută faptul că țările partenere din Europa de Est care au adoptat programe naționale de eficiență energetică au stabilit obiective cuantificate în ceea ce privește, în special, diminuarea intensității energetice, reducerea emisiilor de dioxid de carbon și a pierderilor de căldură în sectorul locuințelor; subliniază că obiectivele de eficiență energetică ce nu au fost atinse ar trebui să fie revizuite periodic și ar trebui elaborate noi strategii pentru a asigura faptul că acestea sunt atinse atât în UE, cât și în țările partenere;

| 20. | este de opinie că sunt necesare sisteme de sprijin mai coerente pentru energia regenerabilă în vederea acumulării de capacități regenerabile într-o manieră eficientă, în special pentru tehnologiile inovatoare în sectoarele energiei solare, eoliene și din biomasă, dar că acestea nu ar trebui să determine subvenții excesive și ar trebui să fie eliminate treptat odată ce tehnologiile ajung la maturitate; |
| --- | --- |

20.

este de opinie că sunt necesare sisteme de sprijin mai coerente pentru energia regenerabilă în vederea acumulării de capacități regenerabile într-o manieră eficientă, în special pentru tehnologiile inovatoare în sectoarele energiei solare, eoliene și din biomasă, dar că acestea nu ar trebui să determine subvenții excesive și ar trebui să fie eliminate treptat odată ce tehnologiile ajung la maturitate;

| 21. | evidențiază rolul pe care îl poate juca sectorul transporturilor în reducerea emisiilor prin integrarea obiectivelor legate de energia regenerabilă în programele de lucru din domeniul transportului public; |
| --- | --- |

21.

evidențiază rolul pe care îl poate juca sectorul transporturilor în reducerea emisiilor prin integrarea obiectivelor legate de energia regenerabilă în programele de lucru din domeniul transportului public;

| 22. | încurajează UE și țările partenere din Europa de Est să creeze noi modele de finanțare pentru îmbunătățirea surselor regenerabile și a economiilor de energie, care să depindă în mai mică măsură de finanțarea publică și mai mult de finanțarea privată; |
| --- | --- |

22.

încurajează UE și țările partenere din Europa de Est să creeze noi modele de finanțare pentru îmbunătățirea surselor regenerabile și a economiilor de energie, care să depindă în mai mică măsură de finanțarea publică și mai mult de finanțarea privată;

| 23. | solicită efectuarea unor studii de evaluare a consumului de energie specifice țărilor în vederea stabilirii unei strategii de optimizare a investițiilor care ar crește eficiența și ar reduce costurile și dependența de importuri pe termen lung; solicită insistent să se majoreze investițiile private și publice în renovarea clădirilor rezidențiale ineficiente din punct de vedere energetic din UE și din țările sale partenere; |
| --- | --- |

23.

solicită efectuarea unor studii de evaluare a consumului de energie specifice țărilor în vederea stabilirii unei strategii de optimizare a investițiilor care ar crește eficiența și ar reduce costurile și dependența de importuri pe termen lung; solicită insistent să se majoreze investițiile private și publice în renovarea clădirilor rezidențiale ineficiente din punct de vedere energetic din UE și din țările sale partenere;

| 24. | reamintește recomandarea sa adresată statelor membre ale UE și partenerilor din Europa de Est să faciliteze crearea unui tratament preferențial pentru comerțul cu energie generată din surse regenerabile, adică în temeiul mecanismelor și condițiilor prevăzute în Directiva 2009/28/CE; |
| --- | --- |

24.

reamintește recomandarea sa adresată statelor membre ale UE și partenerilor din Europa de Est să faciliteze crearea unui tratament preferențial pentru comerțul cu energie generată din surse regenerabile, adică în temeiul mecanismelor și condițiilor prevăzute în Directiva 2009/28/CE;

| 25. | salută faptul că, în cadrul oferit de directiva transpusă privind sursele de energie regenerabile, Ucraina aproape și-a dublat ponderea de surse de energie regenerabile din consumul său final, de la 2,99 % în 2012 la 3,96 % în 2013; |
| --- | --- |

25.

salută faptul că, în cadrul oferit de directiva transpusă privind sursele de energie regenerabile, Ucraina aproape și-a dublat ponderea de surse de energie regenerabile din consumul său final, de la 2,99 % în 2012 la 3,96 % în 2013;

Încurajarea unor abordări comune față de elaborarea politicilor și consolidarea cooperării multilaterale în privința surselor regenerabile și a eficienței energetice în cadrul Parteneriatului estic

| 26. | subliniază că, deși obiectivele politicii energetice au fost stabilite și coordonate la nivelul UE, statele membre ale UE trebuie să aleagă strategii adecvate în funcție de structura pieței lor interne a energiei; recomandă ca statele membre ale UE și țările partenere din Europa de Est să continue schimburile și cooperarea în domeniul cercetării și elaborării de politici legate de sursele regenerabile și de eficiența energetică, în paralel cu soluționarea problemei sărăciei energetice, punând accentul mai ales pe gospodăriile cu venituri reduse și vulnerabile care nu își pot permite să investească în proiecte de eficiență energetică și de modernizare și ar fi cele mai afectate de creșterea prețurilor la energie, oferind informații și mecanisme de finanțare adaptate care să le permită să își reducă consumul de energie, să diversifice sursele de energie și să promoveze independența energetică la nivel de gospodărie; |
| --- | --- |

26.

subliniază că, deși obiectivele politicii energetice au fost stabilite și coordonate la nivelul UE, statele membre ale UE trebuie să aleagă strategii adecvate în funcție de structura pieței lor interne a energiei; recomandă ca statele membre ale UE și țările partenere din Europa de Est să continue schimburile și cooperarea în domeniul cercetării și elaborării de politici legate de sursele regenerabile și de eficiența energetică, în paralel cu soluționarea problemei sărăciei energetice, punând accentul mai ales pe gospodăriile cu venituri reduse și vulnerabile care nu își pot permite să investească în proiecte de eficiență energetică și de modernizare și ar fi cele mai afectate de creșterea prețurilor la energie, oferind informații și mecanisme de finanțare adaptate care să le permită să își reducă consumul de energie, să diversifice sursele de energie și să promoveze independența energetică la nivel de gospodărie;

| 27. | evidențiază interesul față de dezvoltarea între UE și partenerii săi din Europa de Est a unei piețe a energiei care să fie deschisă și integrată, care ar putea să stimuleze dezvoltarea energiei regenerabile oferind mai multe oportunități de afaceri și de investiții; recomandă ca UE și țările partenere din Europa de Est să se angajeze în dezvoltarea comerțului regional cu energie electrică din surse regenerabile în cadrul noilor acorduri; |
| --- | --- |

27.

evidențiază interesul față de dezvoltarea între UE și partenerii săi din Europa de Est a unei piețe a energiei care să fie deschisă și integrată, care ar putea să stimuleze dezvoltarea energiei regenerabile oferind mai multe oportunități de afaceri și de investiții; recomandă ca UE și țările partenere din Europa de Est să se angajeze în dezvoltarea comerțului regional cu energie electrică din surse regenerabile în cadrul noilor acorduri;

| 28. | salută intenția Comisiei de a elabora orientări referitoare la comerțul cu surse regenerabile la nivel european și recomandă să se țină seama în întregime de potențialul pe care îl prezintă comerțul dintre UE și țările partenere din Europa de Est; |
| --- | --- |

28.

salută intenția Comisiei de a elabora orientări referitoare la comerțul cu surse regenerabile la nivel european și recomandă să se țină seama în întregime de potențialul pe care îl prezintă comerțul dintre UE și țările partenere din Europa de Est;

| 29. | salută sprijinul furnizat de programul INOGATE, inclusiv prin inițiativa de economisire a energiei în sectorul construcțiilor (ESIB), țărilor partenere din Europa de Est; consideră că programul INOGATE ar trebui să fie pus în aplicare în viitor, într-un format mai adaptat la fiecare țară parteneră, pe bază de acorduri contractuale și de angajamente de a efectua schimbări ale politicii; |
| --- | --- |

29.

salută sprijinul furnizat de programul INOGATE, inclusiv prin inițiativa de economisire a energiei în sectorul construcțiilor (ESIB), țărilor partenere din Europa de Est; consideră că programul INOGATE ar trebui să fie pus în aplicare în viitor, într-un format mai adaptat la fiecare țară parteneră, pe bază de acorduri contractuale și de angajamente de a efectua schimbări ale politicii;

| 30. | laudă rezultatele inițiativei UE „Convenția primarilor” care reunește primăriile orașelor într-un efort de reducere a emisiilor de dioxid de carbon prin acțiuni vizând eficiența energetică și energia regenerabilă; invită UE să consolideze această inițiativă și să o recomande și altor municipalități, în special din țările partenere din Europa de Est; recomandă ca inițiativa să includă și depunerea unor eforturi suplimentare de promovare a principiilor de eficiență energetică și de schimbare a mentalității consumatorilor, în special prin intermediul campaniilor de sensibilizare; |
| --- | --- |

30.

laudă rezultatele inițiativei UE „Convenția primarilor” care reunește primăriile orașelor într-un efort de reducere a emisiilor de dioxid de carbon prin acțiuni vizând eficiența energetică și energia regenerabilă; invită UE să consolideze această inițiativă și să o recomande și altor municipalități, în special din țările partenere din Europa de Est; recomandă ca inițiativa să includă și depunerea unor eforturi suplimentare de promovare a principiilor de eficiență energetică și de schimbare a mentalității consumatorilor, în special prin intermediul campaniilor de sensibilizare;

| 31. | recunoaște valoarea Parteneriatului privind eficiența energetică și mediul pentru Europa de Est (E5P) ca fond cu donatori multipli gestionat de Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare, al cărui scop este facilitarea investițiilor în eficiența energetică și reducerea emisiilor de dioxid de carbon în țările partenere din Europa de Est; salută decizia luată de Armenia, Georgia și Moldova de a se alătura activităților fondului E5P, atât în calitate de contribuabili, cât și în calitate de beneficiari, în octombrie 2013, remarcând că fondul E5P a funcționat cu succes în Ucraina încă din 2009; încurajează Azerbaidjanul și Belarusul să devină, de asemenea, țări membre ale E5P și să se alăture comunității de donatori, ceea ce ar permite accelerarea eforturilor lor de îmbunătățire a eficienței energetice; |
| --- | --- |

31.

recunoaște valoarea Parteneriatului privind eficiența energetică și mediul pentru Europa de Est (E5P) ca fond cu donatori multipli gestionat de Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare, al cărui scop este facilitarea investițiilor în eficiența energetică și reducerea emisiilor de dioxid de carbon în țările partenere din Europa de Est; salută decizia luată de Armenia, Georgia și Moldova de a se alătura activităților fondului E5P, atât în calitate de contribuabili, cât și în calitate de beneficiari, în octombrie 2013, remarcând că fondul E5P a funcționat cu succes în Ucraina încă din 2009; încurajează Azerbaidjanul și Belarusul să devină, de asemenea, țări membre ale E5P și să se alăture comunității de donatori, ceea ce ar permite accelerarea eforturilor lor de îmbunătățire a eficienței energetice;

| 32. | invită UE să utilizeze mai bine Facilitatea de investiții pentru vecinătate și să cofinanțeze investițiile în măsurile de eficiență energetică și proiectele vizând sursele de energie regenerabile, bazându-se, printre altele, pe experiența dobândită în timpul implementării proiectelor de eficiență energetică prin intermediul Cadrului de investiții pentru Balcanii de Vest; |
| --- | --- |

32.

invită UE să utilizeze mai bine Facilitatea de investiții pentru vecinătate și să cofinanțeze investițiile în măsurile de eficiență energetică și proiectele vizând sursele de energie regenerabile, bazându-se, printre altele, pe experiența dobândită în timpul implementării proiectelor de eficiență energetică prin intermediul Cadrului de investiții pentru Balcanii de Vest;

| 33. | subliniază necesitatea dezvoltării educației în domeniile academice relevante pentru sursele regenerabile și eficiența energetică, acestea fiind vectori importanți ai inovării; recomandă ca UE să dezvolte programe de sprijin în cadrul Instrumentului european de vecinătate pentru perioada 2014-2020, permițându-le universităților și școlilor de inginerie din UE și din țările partenere din Europa de Est să dezvolte o cooperare mai strânsă și schimburi între doctoranzi și masteranzi în domeniul ingineriei și economiei energetice; |
| --- | --- |

33.

subliniază necesitatea dezvoltării educației în domeniile academice relevante pentru sursele regenerabile și eficiența energetică, acestea fiind vectori importanți ai inovării; recomandă ca UE să dezvolte programe de sprijin în cadrul Instrumentului european de vecinătate pentru perioada 2014-2020, permițându-le universităților și școlilor de inginerie din UE și din țările partenere din Europa de Est să dezvolte o cooperare mai strânsă și schimburi între doctoranzi și masteranzi în domeniul ingineriei și economiei energetice;

| 34. | salută prioritățile Programului Energie inteligentă –- Europa și ale Programului-cadru pentru cercetare și inovare (Orizont 2020); solicită UE să își deschidă Programul Energie inteligentă – Europa și pentru țările partenere din Europa de Est și să ia măsuri pentru a facilita participarea acestora, cu scopul de a schimba cele mai bune practici, de a dezvolta noi tehnologii și de a promova inovarea în domeniul energiilor regenerabile și al eficienței energetice; |
| --- | --- |

34.

salută prioritățile Programului Energie inteligentă –- Europa și ale Programului-cadru pentru cercetare și inovare (Orizont 2020); solicită UE să își deschidă Programul Energie inteligentă – Europa și pentru țările partenere din Europa de Est și să ia măsuri pentru a facilita participarea acestora, cu scopul de a schimba cele mai bune practici, de a dezvolta noi tehnologii și de a promova inovarea în domeniul energiilor regenerabile și al eficienței energetice;

| 35. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Serviciului European de Acțiune Externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE și partenerilor est-europeni. |
| --- | --- |

35.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Serviciului European de Acțiune Externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE și partenerilor est-europeni.

---

(1)  Adoptată la 17 martie 2015 la Erevan, Armenia.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0094.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0201.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0088.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0238.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0063.

---

| 23.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 315/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 315/18

---

REZOLUȚIE (1)

privind cultura și dialogul intercultural în contextul Parteneriatului estic

(2015/C 315/04)

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere Declarația comună a Summitului Parteneriatului estic organizat la Varșovia la 28 și 29 noiembrie 2013, intitulată „Parteneriatul estic: calea de urmat”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a Summitului Parteneriatului estic organizat la Varșovia la 28 și 29 noiembrie 2013, intitulată „Parteneriatul estic: calea de urmat”,

| — | având în vedere Declarația comună a Summitului Parteneriatului estic, care a avut loc la Varșovia la 29 și 30 septembrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a Summitului Parteneriatului estic, care a avut loc la Varșovia la 29 și 30 septembrie 2011,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 23 octombrie 2013 referitoare la politica europeană de vecinătate: către o consolidare a parteneriatului. Poziția Parlamentului European cu privire la rapoartele din 2012”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 23 octombrie 2013 referitoare la politica europeană de vecinătate: către o consolidare a parteneriatului. Poziția Parlamentului European cu privire la rapoartele din 2012”,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 12 mai 2011 referitoare la dimensiunile culturale ale acțiunilor externe ale UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 12 mai 2011 referitoare la dimensiunile culturale ale acțiunilor externe ale UE,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 14 ianuarie 2004 referitoare la „conservarea și promovarea diversității culturale: rolul regiunilor europene și al organizațiilor internaționale, cum ar fi UNESCO și Consiliul Europei”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 14 ianuarie 2004 referitoare la „conservarea și promovarea diversității culturale: rolul regiunilor europene și al organizațiilor internaționale, cum ar fi UNESCO și Consiliul Europei”,

| — | având în vedere documentele de lucru relevante emise de Comisia pentru cultură și educație a Parlamentului European, cum ar fi documentul de lucru din 15 octombrie 2013 referitor la propunerea de regulament a Parlamentului European și a Consiliului privind instituirea programului Europa creativă și documentul de lucru din 16 octombrie 2013 referitor la Erasmus +, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentele de lucru relevante emise de Comisia pentru cultură și educație a Parlamentului European, cum ar fi documentul de lucru din 15 octombrie 2013 referitor la propunerea de regulament a Parlamentului European și a Consiliului privind instituirea programului Europa creativă și documentul de lucru din 16 octombrie 2013 referitor la Erasmus +,

| — | având în vedere proiectul de aviz din 5 noiembrie 2013 al Comisiei pentru cultură și educație a Parlamentului European privind politica externă a UE într-o lume a diferențelor culturale și religioase, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de aviz din 5 noiembrie 2013 al Comisiei pentru cultură și educație a Parlamentului European privind politica externă a UE într-o lume a diferențelor culturale și religioase,

| — | având în vedere Convenția UNESCO din 2005 privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția UNESCO din 2005 privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale,

| — | având în vedere Convenția Patrimoniului Mondial UNESCO din 1972 și Convenția de la Haga din 1954 pentru protecția bunurilor culturale în caz de conflicte armate cu Regulamentele de executare a Convenției, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Patrimoniului Mondial UNESCO din 1972 și Convenția de la Haga din 1954 pentru protecția bunurilor culturale în caz de conflicte armate cu Regulamentele de executare a Convenției,

| — | având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare Euronest din 3 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare Euronest din 3 mai 2011,

| — | având în vedere Comunicarea comună din 15 mai 2012 a Comisiei Europene și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politică de securitate, intitulată „Parteneriatul estic: o foaie de parcurs până la reuniunea la nivel înalt din toamna anului 2013”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună din 15 mai 2012 a Comisiei Europene și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politică de securitate, intitulată „Parteneriatul estic: o foaie de parcurs până la reuniunea la nivel înalt din toamna anului 2013”,

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest din 3 aprilie 2012 referitoare la consolidarea societății civile în țările Parteneriatului estic, inclusiv problema cooperării între guvern și societatea civilă și problema reformelor destinate împuternicirii societății civile, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest din 3 aprilie 2012 referitoare la consolidarea societății civile în țările Parteneriatului estic, inclusiv problema cooperării între guvern și societatea civilă și problema reformelor destinate împuternicirii societății civile,

| — | având în vedere rezoluția din 2014 a Adunării Parlamentare a Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) privind protecția bunurilor culturale în zona OSCE, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția din 2014 a Adunării Parlamentare a Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) privind protecția bunurilor culturale în zona OSCE,

| A. | întrucât bogăția principală a Europei este patrimoniul său cultural, care trebuie păstrat pentru beneficiul populației; |
| --- | --- |

A.

întrucât bogăția principală a Europei este patrimoniul său cultural, care trebuie păstrat pentru beneficiul populației;

| B. | întrucât cultura poate și ar trebui să faciliteze dezvoltarea, incluziunea, inovarea, democrația, drepturile omului, educația, prevenirea conflictelor și reconcilierea, înțelegerea reciprocă, toleranța și respectul; |
| --- | --- |

B.

întrucât cultura poate și ar trebui să faciliteze dezvoltarea, incluziunea, inovarea, democrația, drepturile omului, educația, prevenirea conflictelor și reconcilierea, înțelegerea reciprocă, toleranța și respectul;

| C. | întrucât cooperarea culturală și dialogul intercultural, care sunt pietre de temelie ale diplomației culturale, pot îndeplini rolul de instrumente în folosul păcii și al stabilității globale; întrucât artiștii au rolul de diplomați culturali de facto, schimbând și confruntând diferite valori de ordin estetic, politic, moral și social; |
| --- | --- |

C.

întrucât cooperarea culturală și dialogul intercultural, care sunt pietre de temelie ale diplomației culturale, pot îndeplini rolul de instrumente în folosul păcii și al stabilității globale; întrucât artiștii au rolul de diplomați culturali de facto, schimbând și confruntând diferite valori de ordin estetic, politic, moral și social;

| D. | întrucât bunurile culturale, inclusiv activitățile pentru tineret și sportive, contribuie la dezvoltarea nematerială și la economia Europei și contribuie la crearea unei societăți bazate pe cunoaștere, în special prin intermediul industriilor culturale și turismului; |
| --- | --- |

D.

întrucât bunurile culturale, inclusiv activitățile pentru tineret și sportive, contribuie la dezvoltarea nematerială și la economia Europei și contribuie la crearea unei societăți bazate pe cunoaștere, în special prin intermediul industriilor culturale și turismului;

| E. | întrucât noile tehnologii media și de comunicare, cum ar fi internetul, pot acționa ca instrumente pentru cooperarea culturală și dialogul intercultural, precum și pentru facilitarea accesului la conținutul cultural și la educație; |
| --- | --- |

E.

întrucât noile tehnologii media și de comunicare, cum ar fi internetul, pot acționa ca instrumente pentru cooperarea culturală și dialogul intercultural, precum și pentru facilitarea accesului la conținutul cultural și la educație;

| F. | întrucât diversitatea culturilor europene face parte, ca și biodiversitatea naturală, din patrimoniul viu, necesar dezvoltării durabile a societăților noastre și, ca atare, ele trebuie prezervate și protejate de orice risc de dispariție; |
| --- | --- |

F.

întrucât diversitatea culturilor europene face parte, ca și biodiversitatea naturală, din patrimoniul viu, necesar dezvoltării durabile a societăților noastre și, ca atare, ele trebuie prezervate și protejate de orice risc de dispariție;

| G. | întrucât societățile multiculturale cu o coeziune ridicată, care își administrează diversitatea în mod democratic și sustenabil, contribuie la pluralism, sunt mai deschise și în măsură să contribuie mai eficient la bogăția pe care o presupune diversitatea culturală; întrucât mobilitatea personală în spațiul european comun, precum și fluxurile migratorii existente și noi și schimburile de tot felul, contribuie la dezvoltarea diversității culturale; |
| --- | --- |

G.

întrucât societățile multiculturale cu o coeziune ridicată, care își administrează diversitatea în mod democratic și sustenabil, contribuie la pluralism, sunt mai deschise și în măsură să contribuie mai eficient la bogăția pe care o presupune diversitatea culturală; întrucât mobilitatea personală în spațiul european comun, precum și fluxurile migratorii existente și noi și schimburile de tot felul, contribuie la dezvoltarea diversității culturale;

| H. | întrucât Tratatul de la Lisabona conferă mai multă forță obiectivului de salvgardare și promovare a patrimoniului cultural al Uniunii Europene în întreaga sa diversitate; |
| --- | --- |

H.

întrucât Tratatul de la Lisabona conferă mai multă forță obiectivului de salvgardare și promovare a patrimoniului cultural al Uniunii Europene în întreaga sa diversitate;

| I. | întrucât diversitatea culturală constituie unul dintre principiile fundamentale ale Uniunii Europene, consfințit la articolul 22 din Carta drepturilor fundamentale, care prevede că: „Uniunea respectă diversitatea culturală, religioasă și lingvistică”; |
| --- | --- |

I.

întrucât diversitatea culturală constituie unul dintre principiile fundamentale ale Uniunii Europene, consfințit la articolul 22 din Carta drepturilor fundamentale, care prevede că: „Uniunea respectă diversitatea culturală, religioasă și lingvistică”;

| J. | întrucât conservarea și promovarea diversității culturale și lingvistice în și între statele membre reprezintă o valoare fundamentală și, în același timp, una dintre cele mai importante sarcini ale Uniunii Europene; întrucât Agenda europeană pentru cultură definește obiectivul strategic al promovării culturii ca un element vital în cadrul relațiilor internaționale ale UE; |
| --- | --- |

J.

întrucât conservarea și promovarea diversității culturale și lingvistice în și între statele membre reprezintă o valoare fundamentală și, în același timp, una dintre cele mai importante sarcini ale Uniunii Europene; întrucât Agenda europeană pentru cultură definește obiectivul strategic al promovării culturii ca un element vital în cadrul relațiilor internaționale ale UE;

| K. | întrucât Convenția UNESCO din 2005 privind protecția și promovarea diversității culturale permite părților la Convenție să ia măsurile adecvate pentru a proteja activitățile, bunurile și serviciile culturale, în scopul de a promova diversitatea în ceea ce privește exprimarea culturală, atât pe teritoriul părților, cât și în temeiul acordurilor internaționale; |
| --- | --- |

K.

întrucât Convenția UNESCO din 2005 privind protecția și promovarea diversității culturale permite părților la Convenție să ia măsurile adecvate pentru a proteja activitățile, bunurile și serviciile culturale, în scopul de a promova diversitatea în ceea ce privește exprimarea culturală, atât pe teritoriul părților, cât și în temeiul acordurilor internaționale;

| L. | întrucât toate limbile din Europa sunt egale ca valoare și demnitate, sunt parte integrantă din culturile și civilizațiile acesteia și contribuie la îmbogățirea umanității; întrucât respectarea diversității lingvistice contribuie în mod pozitiv la coeziunea socială, impulsionând înțelegerea reciprocă, respectul de sine și o mentalitate caracterizată prin deschidere și întrucât diversitatea lingvistică crește accesul la cultură și contribuie la creativitate și la dobândirea de competențe interculturale, precum și la cooperarea dintre popoare și țări; |
| --- | --- |

L.

întrucât toate limbile din Europa sunt egale ca valoare și demnitate, sunt parte integrantă din culturile și civilizațiile acesteia și contribuie la îmbogățirea umanității; întrucât respectarea diversității lingvistice contribuie în mod pozitiv la coeziunea socială, impulsionând înțelegerea reciprocă, respectul de sine și o mentalitate caracterizată prin deschidere și întrucât diversitatea lingvistică crește accesul la cultură și contribuie la creativitate și la dobândirea de competențe interculturale, precum și la cooperarea dintre popoare și țări;

| M. | întrucât noțiunea de diversitate lingvistică în UE și țările partenere din Europa de Est include atât limbile oficiale, cât și limbile co-oficiale, limbile regionale și pe acelea care nu beneficiază de recunoaștere oficială în aceste state; întrucât fiecare limbă reflectă o mentalitate, un stil de creativitate și cunoștințe și abilități istorice, sociale și culturale, care fac parte din bogăția și diversitatea UE și a țărilor partenere din Europa de Est și constituie baza identității europene; întrucât diversitatea lingvistică într-o țară ar trebui să fie, prin urmare, văzută ca un avantaj, și nu ca o povară și ar trebui să fie susținută și promovată în consecință; |
| --- | --- |

M.

întrucât noțiunea de diversitate lingvistică în UE și țările partenere din Europa de Est include atât limbile oficiale, cât și limbile co-oficiale, limbile regionale și pe acelea care nu beneficiază de recunoaștere oficială în aceste state; întrucât fiecare limbă reflectă o mentalitate, un stil de creativitate și cunoștințe și abilități istorice, sociale și culturale, care fac parte din bogăția și diversitatea UE și a țărilor partenere din Europa de Est și constituie baza identității europene; întrucât diversitatea lingvistică într-o țară ar trebui să fie, prin urmare, văzută ca un avantaj, și nu ca o povară și ar trebui să fie susținută și promovată în consecință;

| N. | întrucât Convenția-cadru a Consiliului Europei pentru protecția minorităților naționale, care a fost ratificată de către 24 de state membre ale UE și de către toate cele cinci țări partenere ale Adunării Parlamentare Euronest, consideră că este necesară crearea unui climat de toleranță și dialog, pentru a permite diversității culturale să fie o sursă și un factor, nu de divizare, ci de îmbogățire pentru fiecare societate; |
| --- | --- |

N.

întrucât Convenția-cadru a Consiliului Europei pentru protecția minorităților naționale, care a fost ratificată de către 24 de state membre ale UE și de către toate cele cinci țări partenere ale Adunării Parlamentare Euronest, consideră că este necesară crearea unui climat de toleranță și dialog, pentru a permite diversității culturale să fie o sursă și un factor, nu de divizare, ci de îmbogățire pentru fiecare societate;

| O. | având în vedere Carta europeană a limbilor regionale sau minoritare a Consiliului Europei, care a fost ratificată de 16 state membre ale UE și semnată de patru țări partenere din Europa de Est, oferă atât un cadru de referință pentru protecția limbilor aflate în pericol de dispariție, cât și un mijloc de protecție a minorităților; |
| --- | --- |

O.

având în vedere Carta europeană a limbilor regionale sau minoritare a Consiliului Europei, care a fost ratificată de 16 state membre ale UE și semnată de patru țări partenere din Europa de Est, oferă atât un cadru de referință pentru protecția limbilor aflate în pericol de dispariție, cât și un mijloc de protecție a minorităților;

| P. | întrucât unele limbi europene aflate în pericol vorbite în cadrul comunităților transfrontaliere beneficiază de niveluri foarte diferite de protecție, în funcție de statul sau regiunea în care trăiesc locutorii limbii respective; întrucât în anumite state membre ale UE și țări partenere din Europa de Est există limbi minoritare sau regionale care sunt în pericol sau care sunt amenințate cu dispariția, și care în alte țări – vecine – sunt oficiale sau majoritare; |
| --- | --- |

P.

întrucât unele limbi europene aflate în pericol vorbite în cadrul comunităților transfrontaliere beneficiază de niveluri foarte diferite de protecție, în funcție de statul sau regiunea în care trăiesc locutorii limbii respective; întrucât în anumite state membre ale UE și țări partenere din Europa de Est există limbi minoritare sau regionale care sunt în pericol sau care sunt amenințate cu dispariția, și care în alte țări – vecine – sunt oficiale sau majoritare;

| Q. | întrucât, dat fiind caracterul urgent al situației cu care se confruntă, ar trebui acordată o atenție deosebită limbilor care se află în pericol de a deveni limbi moarte, prin recunoașterea multiculturalismului și a multilingvismului, prin implementarea unor măsuri de natură politică menite să combată prejudecățile existente împotriva limbilor aflate în pericol și prin adoptarea unei abordări potrivnice asimilării; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, dat fiind caracterul urgent al situației cu care se confruntă, ar trebui acordată o atenție deosebită limbilor care se află în pericol de a deveni limbi moarte, prin recunoașterea multiculturalismului și a multilingvismului, prin implementarea unor măsuri de natură politică menite să combată prejudecățile existente împotriva limbilor aflate în pericol și prin adoptarea unei abordări potrivnice asimilării;

| R. | întrucât învățământul în limba maternă reprezintă cel mai eficient mod de a învăța; întrucât limba maternă și o limbă oficială însușită concomitent cu aceasta le conferă copiilor o aptitudine naturală pentru învățarea ulterioară a mai multor limbi, iar pluralismul lingvistic este un atu pentru tinerii europeni; |
| --- | --- |

R.

întrucât învățământul în limba maternă reprezintă cel mai eficient mod de a învăța; întrucât limba maternă și o limbă oficială însușită concomitent cu aceasta le conferă copiilor o aptitudine naturală pentru învățarea ulterioară a mai multor limbi, iar pluralismul lingvistic este un atu pentru tinerii europeni;

| S. | întrucât pe continentul european trăiesc peste 300 de minorități naționale și comunități lingvistice diferite; |
| --- | --- |

S.

întrucât pe continentul european trăiesc peste 300 de minorități naționale și comunități lingvistice diferite;

| T. | întrucât Uniunea Europeană se întemeiază pe valori precum respectarea demnității umane, a libertății, democrației, egalității, statului de drept și a drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, și întrucât aceste valori sunt comune statelor membre, într-o societate în care prevalează pluralismul, nediscriminarea, toleranța, dreptatea, solidaritatea și egalitatea între femei și bărbați (articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană); întrucât aceste valori sunt, de asemenea, parte din Parteneriatul estic; |
| --- | --- |

T.

întrucât Uniunea Europeană se întemeiază pe valori precum respectarea demnității umane, a libertății, democrației, egalității, statului de drept și a drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, și întrucât aceste valori sunt comune statelor membre, într-o societate în care prevalează pluralismul, nediscriminarea, toleranța, dreptatea, solidaritatea și egalitatea între femei și bărbați (articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană); întrucât aceste valori sunt, de asemenea, parte din Parteneriatul estic;

| U. | întrucât concluziile Președinției Consiliului European de la Copenhaga din 21 și 22 iunie 1993 precizează că respectarea și protecția minorităților reprezintă o cerință pentru statele candidate la aderare la Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

U.

întrucât concluziile Președinției Consiliului European de la Copenhaga din 21 și 22 iunie 1993 precizează că respectarea și protecția minorităților reprezintă o cerință pentru statele candidate la aderare la Uniunea Europeană;

| V. | întrucât comunitățile minorităților naționale aduc o contribuție deosebită la cultura europeană; |
| --- | --- |

V.

întrucât comunitățile minorităților naționale aduc o contribuție deosebită la cultura europeană;

| W. | întrucât este extrem de important pentru viitorul UE și al țărilor partenere din Europa de Est, pentru stabilitatea, securitatea și prosperitatea lor și pentru relațiile de bună vecinătate ca problema minorităților naționale, a relațiilor interetnice și interculturale să fie abordată; întrucât populațiile majoritare și minoritare au o responsabilitate comună, dar asimetrică, politică și morală pentru integrarea, conservarea și dezvoltarea identităților, culturilor și limbilor comunităților minoritare; |
| --- | --- |

W.

întrucât este extrem de important pentru viitorul UE și al țărilor partenere din Europa de Est, pentru stabilitatea, securitatea și prosperitatea lor și pentru relațiile de bună vecinătate ca problema minorităților naționale, a relațiilor interetnice și interculturale să fie abordată; întrucât populațiile majoritare și minoritare au o responsabilitate comună, dar asimetrică, politică și morală pentru integrarea, conservarea și dezvoltarea identităților, culturilor și limbilor comunităților minoritare;

| X. | întrucât fiecare individ ar trebui să aibă dreptul inalienabil de a alege în mod liber dacă aparține unei minorități naționale, fără a fi dezavantajat ca urmare a unei astfel de alegeri sau a exercitării dreptului său cu privire la o astfel de alegere; întrucât niciun stat membru al UE sau țară parteneră din Europa de Est nu poate pune sub semnul întrebării dreptul persoanelor aparținând minorităților naționale de a alege în mod liber o identitate sau identități multiple; |
| --- | --- |

X.

întrucât fiecare individ ar trebui să aibă dreptul inalienabil de a alege în mod liber dacă aparține unei minorități naționale, fără a fi dezavantajat ca urmare a unei astfel de alegeri sau a exercitării dreptului său cu privire la o astfel de alegere; întrucât niciun stat membru al UE sau țară parteneră din Europa de Est nu poate pune sub semnul întrebării dreptul persoanelor aparținând minorităților naționale de a alege în mod liber o identitate sau identități multiple;

| Y. | întrucât protejarea patrimoniului cultural de mare importanță împotriva distrugerii intenționate în caz de conflict armat reprezintă o responsabilitate fundamentală a statelor membre; |
| --- | --- |

Y.

întrucât protejarea patrimoniului cultural de mare importanță împotriva distrugerii intenționate în caz de conflict armat reprezintă o responsabilitate fundamentală a statelor membre;

| Z. | întrucât patrimoniul cultural reflectă istoria, tradițiile și originile naționale ale unei țări; |
| --- | --- |

Z.

întrucât patrimoniul cultural reflectă istoria, tradițiile și originile naționale ale unei țări;

Respectarea drepturilor culturale: principii-cheie

| 1. | subliniază importanța dimensiunii culturale și a dialogului intercultural pentru dezvoltarea deplină a Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

1.

subliniază importanța dimensiunii culturale și a dialogului intercultural pentru dezvoltarea deplină a Parteneriatului estic;

| 2. | solicită statelor membre ale UE și țărilor partenere din Europa de Est să își respecte angajamentele asumate prin aderarea la Convenția UNESCO din 2005 privind diversitatea culturală în ceea ce privește respectarea și promovarea expresiilor culturale atât pe teritoriul lor, cât și în cadrul acordurilor internaționale; |
| --- | --- |

2.

solicită statelor membre ale UE și țărilor partenere din Europa de Est să își respecte angajamentele asumate prin aderarea la Convenția UNESCO din 2005 privind diversitatea culturală în ceea ce privește respectarea și promovarea expresiilor culturale atât pe teritoriul lor, cât și în cadrul acordurilor internaționale;

| 3. | invită toate statele membre ale UE care nu au făcut acest lucru să urmeze exemplul dat de țările participante la Adunarea Parlamentară Euronest, care au semnat și ratificat toate Convenția-cadru a Consiliului Europei pentru protecția minorităților naționale; de asemenea, invită toate statele membre ale UE și țările partenere din Europa de Est care nu au făcut încă acest lucru să ratifice și să pună în aplicare Carta europeană a limbilor regionale sau minoritare a Consiliului Europei; |
| --- | --- |

3.

invită toate statele membre ale UE care nu au făcut acest lucru să urmeze exemplul dat de țările participante la Adunarea Parlamentară Euronest, care au semnat și ratificat toate Convenția-cadru a Consiliului Europei pentru protecția minorităților naționale; de asemenea, invită toate statele membre ale UE și țările partenere din Europa de Est care nu au făcut încă acest lucru să ratifice și să pună în aplicare Carta europeană a limbilor regionale sau minoritare a Consiliului Europei;

| 4. | are convingerea că drepturile membrilor comunităților minorităților naționale trebuie să fie garantate în scopul de a le crea condiții adecvate pentru dezvoltare, și că aceste drepturi trebuie să fie comparabile cu cele de care beneficiază membrii comunităților majoritare din statele membre ale UE și din țările partenere din Europa de Est; constată că, întrucât minoritățile naționale nu au personalitate juridică, ele nu pot fi subiecte de drept și, prin urmare, nu pot fi parte la contracte sau convenții; cu toate acestea, subliniază că ele trebuie să fie obiectul protecției colective și că membrii lor trebuie să se bucure de capacitatea de a acționa – fie ca subiecte de drept individuale, fie în cadrul diverselor entități cu personalitate juridică –, pentru a apăra identitatea și drepturile culturale ale minorităților naționale respective; subliniază faptul că aceste drepturi nu sunt teritoriale sau legate de teritoriu și că recunoașterea și protecția acestora trebuie să fie reglementate în mod legal, atât la nivelul fiecărui stat-națiune în cauză, cât și la nivel transnațional (internațional) [Recomandarea Adunării Parlamentare a Consiliului Europei nr. 1735 (2006) privind conceptul de „națiune”]; |
| --- | --- |

4.

are convingerea că drepturile membrilor comunităților minorităților naționale trebuie să fie garantate în scopul de a le crea condiții adecvate pentru dezvoltare, și că aceste drepturi trebuie să fie comparabile cu cele de care beneficiază membrii comunităților majoritare din statele membre ale UE și din țările partenere din Europa de Est; constată că, întrucât minoritățile naționale nu au personalitate juridică, ele nu pot fi subiecte de drept și, prin urmare, nu pot fi parte la contracte sau convenții; cu toate acestea, subliniază că ele trebuie să fie obiectul protecției colective și că membrii lor trebuie să se bucure de capacitatea de a acționa – fie ca subiecte de drept individuale, fie în cadrul diverselor entități cu personalitate juridică –, pentru a apăra identitatea și drepturile culturale ale minorităților naționale respective; subliniază faptul că aceste drepturi nu sunt teritoriale sau legate de teritoriu și că recunoașterea și protecția acestora trebuie să fie reglementate în mod legal, atât la nivelul fiecărui stat-națiune în cauză, cât și la nivel transnațional (internațional) [Recomandarea Adunării Parlamentare a Consiliului Europei nr. 1735 (2006) privind conceptul de „națiune”];

Dialogul cultural și cooperarea culturală

| 5. | subliniază atât necesitatea de a adopta o abordare globală a medierii culturale și a schimburilor culturale între statele membre ale UE și țările partenere din Europa de Est, cât și rolul culturii în promovarea democratizării, a drepturilor omului, în prevenirea conflictelor și consolidarea păcii; |
| --- | --- |

5.

subliniază atât necesitatea de a adopta o abordare globală a medierii culturale și a schimburilor culturale între statele membre ale UE și țările partenere din Europa de Est, cât și rolul culturii în promovarea democratizării, a drepturilor omului, în prevenirea conflictelor și consolidarea păcii;

| 6. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că conflictele prelungite de pe teritoriul țărilor partenere din Europa de Est nu au fost încă rezolvate într-un cadru internațional, legal subliniază faptul că situația existentă rămâne un obstacol serios în calea dezvoltării democratice a acestor regiuni și afectează în mod negativ schimburile și procesele de ajutor reciproc între țările Parteneriatului estic (PaE), în domeniul cultural, printre altele; |
| --- | --- |

6.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că conflictele prelungite de pe teritoriul țărilor partenere din Europa de Est nu au fost încă rezolvate într-un cadru internațional, legal subliniază faptul că situația existentă rămâne un obstacol serios în calea dezvoltării democratice a acestor regiuni și afectează în mod negativ schimburile și procesele de ajutor reciproc între țările Parteneriatului estic (PaE), în domeniul cultural, printre altele;

| 7. | regretă distrugerea monumentelor istorice, religioase și culturale pe teritoriile țărilor partenere din Europa de Est, în special acolo unde există conflicte prelungite; invită statele membre ale UE și statele membre ale Parteneriatul estic să oblige acele țări care sunt în conflict să se abțină de la distrugerea monumentelor, înlocuirea pieselor originale ale acestora și importul, exportul sau modificarea ilicită a acestora, întrucât astfel de acțiuni scad valoarea culturală și istorică a acestor monumente; |
| --- | --- |

7.

regretă distrugerea monumentelor istorice, religioase și culturale pe teritoriile țărilor partenere din Europa de Est, în special acolo unde există conflicte prelungite; invită statele membre ale UE și statele membre ale Parteneriatul estic să oblige acele țări care sunt în conflict să se abțină de la distrugerea monumentelor, înlocuirea pieselor originale ale acestora și importul, exportul sau modificarea ilicită a acestora, întrucât astfel de acțiuni scad valoarea culturală și istorică a acestor monumente;

| 8. | recomandă, în acest context, inițiativele de schimb reciproc, invită la eforturi suplimentare menite să favorizeze contactul intercultural în rândul persoanelor care trăiesc în zonele de conflict prelungit și reamintește necesitatea de a răspândi ideile de pace și încredere și de a începe un veritabil proces de reconciliere între părțile implicate în astfel de conflicte; |
| --- | --- |

8.

recomandă, în acest context, inițiativele de schimb reciproc, invită la eforturi suplimentare menite să favorizeze contactul intercultural în rândul persoanelor care trăiesc în zonele de conflict prelungit și reamintește necesitatea de a răspândi ideile de pace și încredere și de a începe un veritabil proces de reconciliere între părțile implicate în astfel de conflicte;

| 9. | subliniază necesitatea de a elabora strategii eficiente pentru negocieri interculturale între statele membre ale UE și țările partenere din Europa de Est, și consideră că o abordare multiculturală a acestei sarcini ar putea facilita încheierea de acorduri benefice, punând astfel țările UE și țările partenere din Europa de Est pe picior de egalitate; |
| --- | --- |

9.

subliniază necesitatea de a elabora strategii eficiente pentru negocieri interculturale între statele membre ale UE și țările partenere din Europa de Est, și consideră că o abordare multiculturală a acestei sarcini ar putea facilita încheierea de acorduri benefice, punând astfel țările UE și țările partenere din Europa de Est pe picior de egalitate;

| 10. | afirmă că schimburile culturale și educaționale între statele membre ale UE și țările partenere din Europa de Est pot consolida societatea civilă, stimula democratizarea și buna guvernare, pot încuraja dezvoltarea de competențe, promova drepturile omului și libertățile fundamentale și pot consolida cooperarea de durată; |
| --- | --- |

10.

afirmă că schimburile culturale și educaționale între statele membre ale UE și țările partenere din Europa de Est pot consolida societatea civilă, stimula democratizarea și buna guvernare, pot încuraja dezvoltarea de competențe, promova drepturile omului și libertățile fundamentale și pot consolida cooperarea de durată;

| 11. | încurajează țările PaE să elaboreze programe de schimb în învățământ, după exemplul programului Erasmus din UE, care s-a dovedit a fi un instrument util nu numai în domeniul educației, dar și pentru schimbul intercultural, având drept rezultat o mai bună înțelegere a diferitelor culturi; |
| --- | --- |

11.

încurajează țările PaE să elaboreze programe de schimb în învățământ, după exemplul programului Erasmus din UE, care s-a dovedit a fi un instrument util nu numai în domeniul educației, dar și pentru schimbul intercultural, având drept rezultat o mai bună înțelegere a diferitelor culturi;

| 12. | încurajează statele membre ale UE și țările partenere din Europa de Est să își intensifice eforturile în vederea cooperării pentru a aduce noi îmbunătățiri cadrelor juridice naționale de protecție și conservare a patrimoniului cultural și a bunurilor culturale, în conformitate cu legislația națională și cu cadrele juridice internaționale, propunând inclusiv măsuri de combatere a traficului ilegal de bunuri culturale și de proprietate intelectuală; reamintește, în acest context, eforturile actuale depuse în UE pentru reformarea directivei privind restituirea bunurilor culturale care au părăsit ilegal teritoriul unui stat membru [COM(2013) 311 final] (raportul Vergiat); |
| --- | --- |

12.

încurajează statele membre ale UE și țările partenere din Europa de Est să își intensifice eforturile în vederea cooperării pentru a aduce noi îmbunătățiri cadrelor juridice naționale de protecție și conservare a patrimoniului cultural și a bunurilor culturale, în conformitate cu legislația națională și cu cadrele juridice internaționale, propunând inclusiv măsuri de combatere a traficului ilegal de bunuri culturale și de proprietate intelectuală; reamintește, în acest context, eforturile actuale depuse în UE pentru reformarea directivei privind restituirea bunurilor culturale care au părăsit ilegal teritoriul unui stat membru [COM(2013) 311 final] (raportul Vergiat);

| 13. | solicită strategii coerente pentru a favoriza mobilitatea tinerilor, mobilitatea profesioniștilor din domeniul culturii, a artiștilor și a creatorilor, dezvoltarea culturală și educațională (inclusiv mass-media și educația TIC) și accesul la expresia artistică, sub toate formele sale în statele membre ale UE și în țările partenere din Europa de Est; solicită un buget majorat pentru aceste activități; |
| --- | --- |

13.

solicită strategii coerente pentru a favoriza mobilitatea tinerilor, mobilitatea profesioniștilor din domeniul culturii, a artiștilor și a creatorilor, dezvoltarea culturală și educațională (inclusiv mass-media și educația TIC) și accesul la expresia artistică, sub toate formele sale în statele membre ale UE și în țările partenere din Europa de Est; solicită un buget majorat pentru aceste activități;

| 14. | încurajează cooperarea cu profesioniștii, organizațiile de mediere și societatea civilă, atât din statele membre ale UE, cât și din țările partenere din Europa de Est, în elaborarea și punerea în aplicare a politicilor culturale externe, precum și în promovarea evenimentelor și schimburilor culturale de natură să îmbunătățească înțelegerea reciprocă, ținând totodată seama în măsura cuvenită de diversitatea culturală și lingvistică europeană; |
| --- | --- |

14.

încurajează cooperarea cu profesioniștii, organizațiile de mediere și societatea civilă, atât din statele membre ale UE, cât și din țările partenere din Europa de Est, în elaborarea și punerea în aplicare a politicilor culturale externe, precum și în promovarea evenimentelor și schimburilor culturale de natură să îmbunătățească înțelegerea reciprocă, ținând totodată seama în măsura cuvenită de diversitatea culturală și lingvistică europeană;

Accesul la programe UE

| 15. | subliniază rolul esențial al Uniunii Europene în consolidarea dialogului intercultural cu țările partenere din Europa de Est, cu scopul de a sprijini solidaritatea și coeziunea socială și politică; sugerează să se depună eforturi pentru promovarea coexistenței comunităților care în mod tradițional au locuit una lângă cealaltă și a clădirii încrederii între acestea, prin predarea și încurajarea învățării despre identitatea, limbile, istoria, patrimoniul și cultura și identitățile regionale ale comunităților vecine, pentru o mai bună înțelegere a diversității și pentru un respect sporit față de aceasta; |
| --- | --- |

15.

subliniază rolul esențial al Uniunii Europene în consolidarea dialogului intercultural cu țările partenere din Europa de Est, cu scopul de a sprijini solidaritatea și coeziunea socială și politică; sugerează să se depună eforturi pentru promovarea coexistenței comunităților care în mod tradițional au locuit una lângă cealaltă și a clădirii încrederii între acestea, prin predarea și încurajarea învățării despre identitatea, limbile, istoria, patrimoniul și cultura și identitățile regionale ale comunităților vecine, pentru o mai bună înțelegere a diversității și pentru un respect sporit față de aceasta;

| 16. | reamintește importanța Protocoalelor de cooperare culturală și plusul de valoare pe care îl aduc în acordurile bilaterale cu țările partenere din Europa de Est; îndeamnă Comisia să prezinte strategia privind viitoarele protocoale de cooperare culturală și să consulte toate părțile interesate, inclusiv Parlamentul European, parlamentele din țările Parteneriatului estic și societatea civilă, cu privire la această strategie; |
| --- | --- |

16.

reamintește importanța Protocoalelor de cooperare culturală și plusul de valoare pe care îl aduc în acordurile bilaterale cu țările partenere din Europa de Est; îndeamnă Comisia să prezinte strategia privind viitoarele protocoale de cooperare culturală și să consulte toate părțile interesate, inclusiv Parlamentul European, parlamentele din țările Parteneriatului estic și societatea civilă, cu privire la această strategie;

| 17. | subliniază importanța diplomației culturale și salută programele Erasmus+ și Europa pentru cetățeni, care contribuie la sporirea competenței lingvistice, a conștientizării culturale, cetățeniei active și înțelegerii reciproce; subliniază importanța programului Europa creativă în sectoarele culturale și creative; subliniază importanța creșterii finanțării pentru aceste programe; |
| --- | --- |

17.

subliniază importanța diplomației culturale și salută programele Erasmus+ și Europa pentru cetățeni, care contribuie la sporirea competenței lingvistice, a conștientizării culturale, cetățeniei active și înțelegerii reciproce; subliniază importanța programului Europa creativă în sectoarele culturale și creative; subliniază importanța creșterii finanțării pentru aceste programe;

| 18. | sprijină pe deplin implicarea sporită a țărilor din cadrul Parteneriatului estic în programele menționate mai sus și încurajează sinergii și inițiative ale tinerilor în domeniul educației, al multilingvismului, al sportului, al mass-media, al turismului, al voluntariatului și al formării profesionale ca parte integrantă a cooperării și dialogului dintre UE și Parteneriatul estic; |
| --- | --- |

18.

sprijină pe deplin implicarea sporită a țărilor din cadrul Parteneriatului estic în programele menționate mai sus și încurajează sinergii și inițiative ale tinerilor în domeniul educației, al multilingvismului, al sportului, al mass-media, al turismului, al voluntariatului și al formării profesionale ca parte integrantă a cooperării și dialogului dintre UE și Parteneriatul estic;

| 19. | apreciază orice cooperare public-privată în care societatea civilă – inclusiv ONG-urile și rețelele culturale europene –, joacă un rol important în ceea ce privește abordarea aspectelor culturale ale relațiilor UE cu țările partenere din Europa de Est; |
| --- | --- |

19.

apreciază orice cooperare public-privată în care societatea civilă – inclusiv ONG-urile și rețelele culturale europene –, joacă un rol important în ceea ce privește abordarea aspectelor culturale ale relațiilor UE cu țările partenere din Europa de Est;

| 20. | sprijină implicarea tot mai mare a țărilor partenere din Europa de Est în programe culturale, de mobilitate, de tineret, de educație și formare din UE și solicită ca tinerii participanți din cadrul Parteneriatului estic, în special, să aibă acces la aceste programe; |
| --- | --- |

20.

sprijină implicarea tot mai mare a țărilor partenere din Europa de Est în programe culturale, de mobilitate, de tineret, de educație și formare din UE și solicită ca tinerii participanți din cadrul Parteneriatului estic, în special, să aibă acces la aceste programe;

| 21. | solicită crearea unei vize culturale pentru cetățenii, artiștii și profesioniștii din domeniul cultural care provin din țările partenere din Europa de Est, pe lângă pachetul de măsuri privind „viza științifică” existent, care este în vigoare din 2005, în scopul de a facilita și mai mult mobilitatea în sectorul cultural, dincolo de discuțiile actuale privind facilitarea vizelor; solicită stabilirea unui termen pentru introducerea acestui program de viză culturală; |
| --- | --- |

21.

solicită crearea unei vize culturale pentru cetățenii, artiștii și profesioniștii din domeniul cultural care provin din țările partenere din Europa de Est, pe lângă pachetul de măsuri privind „viza științifică” existent, care este în vigoare din 2005, în scopul de a facilita și mai mult mobilitatea în sectorul cultural, dincolo de discuțiile actuale privind facilitarea vizelor; solicită stabilirea unui termen pentru introducerea acestui program de viză culturală;

| 22. | instruiește copreședinții să transmită această rezoluție președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, SEAE, și guvernelor și parlamentelor din statele membre și țărilor din cadrul Parteneriatului estic. |
| --- | --- |

22.

instruiește copreședinții să transmită această rezoluție președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, SEAE, și guvernelor și parlamentelor din statele membre și țărilor din cadrul Parteneriatului estic.

---

(1)  Adoptată la 17 martie 2015 la Erevan, Armenia.

---

| 23.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 315/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 315/23

---

REZOLUȚIE (1)

referitoare la comemorarea a o sută de ani de la genocidul armean

(2015/C 315/05)

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere articolul 9alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 9alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 10 decembrie 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 10 decembrie 1948,

| — | având în vederePactul internațional cu privire la drepturile civile și politicedin 16 decembrie 1966, |
| --- | --- |

—

având în vederePactul internațional cu privire la drepturile civile și politicedin 16 decembrie 1966,

| — | având în vedere Convenția ONU privind neaplicarea limitărilor statutare în cazul crimelor de război și al crimelor împotriva umanității din 26 noiembrie 1968, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind neaplicarea limitărilor statutare în cazul crimelor de război și al crimelor împotriva umanității din 26 noiembrie 1968,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 20 iulie 1987 referitoare la găsirea unei soluții politice la problema armeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 20 iulie 1987 referitoare la găsirea unei soluții politice la problema armeană,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2000 referitoare la raportul periodic pe 1999 al Comisiei privind progresele înregistrate de Turcia în vederea aderării, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2000 referitoare la raportul periodic pe 1999 al Comisiei privind progresele înregistrate de Turcia în vederea aderării,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 28 septembrie 2005 referitoare la deschiderea negocierilor cu Turcia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 28 septembrie 2005 referitoare la deschiderea negocierilor cu Turcia,

| — | având în vedere rezoluțiile și declarațiile organismelor legislative ale unei serii de state membre ale UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile și declarațiile organismelor legislative ale unei serii de state membre ale UE,

| A. | întrucât 2015 marchează comemorarea a o sută de ani de la genocidul armean care a avut loc sub Imperiul Otoman; |
| --- | --- |

A.

întrucât 2015 marchează comemorarea a o sută de ani de la genocidul armean care a avut loc sub Imperiul Otoman;

| B. | întrucât recunoașterea demnității inerente tuturor membrilor familiei umane și a drepturilor lor egale și inalienabile constituie fundamentul libertății, dreptății și păcii în lume; |
| --- | --- |

B.

întrucât recunoașterea demnității inerente tuturor membrilor familiei umane și a drepturilor lor egale și inalienabile constituie fundamentul libertății, dreptății și păcii în lume;

| C. | întrucât dezmințirea genocidului este larg recunoscută ca fiind stadiul final al acestuia din urmă, consacrând impunitatea pentru autorii săi și deschizând în mod clar calea pentru genocidurile viitoare; întrucât absența unei condamnări neechivoce și oportune a genocidului armean a contribuit într-o mare măsură la eșecul de a preveni viitoare crime împotriva umanității; |
| --- | --- |

C.

întrucât dezmințirea genocidului este larg recunoscută ca fiind stadiul final al acestuia din urmă, consacrând impunitatea pentru autorii săi și deschizând în mod clar calea pentru genocidurile viitoare; întrucât absența unei condamnări neechivoce și oportune a genocidului armean a contribuit într-o mare măsură la eșecul de a preveni viitoare crime împotriva umanității;

| D. | întrucât prevenirea timpurie a unor astfel de crime poate pune capăt fără îndoială extinderii conflictelor, tragediilor și catastrofelor umanitare; |
| --- | --- |

D.

întrucât prevenirea timpurie a unor astfel de crime poate pune capăt fără îndoială extinderii conflictelor, tragediilor și catastrofelor umanitare;

| 1. | condamnă toate formele de crimă împotriva umanității și de genocid și regretă profund tentativele de dezmințire a acestora; |
| --- | --- |

1.

condamnă toate formele de crimă împotriva umanității și de genocid și regretă profund tentativele de dezmințire a acestora;

| 2. | aduce un omagiu memoriei victimelor nevinovate ale tuturor genocidelor și crimelor comise împotriva umanității; |
| --- | --- |

2.

aduce un omagiu memoriei victimelor nevinovate ale tuturor genocidelor și crimelor comise împotriva umanității;

| 3. | subliniază că prevenirea genocidelor și a crimelor împotriva umanității ar trebui să fie o prioritate pentru comunitatea internațională; consideră că dezvoltarea suplimentară a capacității internaționale în acest domeniu este esențială; |
| --- | --- |

3.

subliniază că prevenirea genocidelor și a crimelor împotriva umanității ar trebui să fie o prioritate pentru comunitatea internațională; consideră că dezvoltarea suplimentară a capacității internaționale în acest domeniu este esențială;

| 4. | sprijină efortul internațional de a preveni genocidele, de a restabili drepturile popoarelor care au făcut obiectul genocidului și de a stabili justiția istorică; |
| --- | --- |

4.

sprijină efortul internațional de a preveni genocidele, de a restabili drepturile popoarelor care au făcut obiectul genocidului și de a stabili justiția istorică;

| 5. | invită Turcia să se împace cu trecutul său; |
| --- | --- |

5.

invită Turcia să se împace cu trecutul său;

| 6. | consideră că pregătirea terenului pentru o viitoare reconciliere între popoare este de importanță maximă. |
| --- | --- |

6.

consideră că pregătirea terenului pentru o viitoare reconciliere între popoare este de importanță maximă.

---

(1)  Adoptată la Erevan, Armenia, 17 martie 2015.

---

| 23.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 315/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 315/24

---

REZOLUȚIE (1)

privind agresiunea militară a Rusiei împotriva Ucrainei și necesitatea urgentă a unei soluționări pașnice a conflictului

(2015/C 315/06)

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere toate rezoluțiile recente ale Parlamentului European cu privire la situația din Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere toate rezoluțiile recente ale Parlamentului European cu privire la situația din Ucraina,

| — | având în vedere Protocolul de la Minsk din 5 septembrie 2014, Memorandumul de la Minsk din 19 septembrie 2014 și „Pachetul de măsuri pentru punerea în aplicare a acordurilor de la Minsk” din 12 februarie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul de la Minsk din 5 septembrie 2014, Memorandumul de la Minsk din 19 septembrie 2014 și „Pachetul de măsuri pentru punerea în aplicare a acordurilor de la Minsk” din 12 februarie 2015,

| — | având în vedere Rezoluția 2202 (2015) a Consiliului de Securitate al ONU din 17 februarie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2202 (2015) a Consiliului de Securitate al ONU din 17 februarie 2015,

| A. | întrucât cooperarea dintre Uniunea Europeană (UE) și țările din cadrul Parteneriatului estic (EaP) se bazează pe valorile respectului pentru integritatea teritorială a statelor, demnitatea umană, libertate, democrație, egalitate, statul de drept și respectarea drepturilor și libertăților fundamentale ale omului; |
| --- | --- |

A.

întrucât cooperarea dintre Uniunea Europeană (UE) și țările din cadrul Parteneriatului estic (EaP) se bazează pe valorile respectului pentru integritatea teritorială a statelor, demnitatea umană, libertate, democrație, egalitate, statul de drept și respectarea drepturilor și libertăților fundamentale ale omului;

| B. | întrucât anexarea ilegală a Crimeei a fost primul caz de încorporare prin forță a unei părți a unei țări în alta din Europa, de la Al Doilea Război Mondial până în prezent, și constituie o încălcare a dreptului internațional, inclusiv a Cartei Organizației Națiunilor Unite, a Actului Final de la Helsinki și a Memorandumului de la Budapesta din 1994; |
| --- | --- |

B.

întrucât anexarea ilegală a Crimeei a fost primul caz de încorporare prin forță a unei părți a unei țări în alta din Europa, de la Al Doilea Război Mondial până în prezent, și constituie o încălcare a dreptului internațional, inclusiv a Cartei Organizației Națiunilor Unite, a Actului Final de la Helsinki și a Memorandumului de la Budapesta din 1994;

| C. | întrucât Rusia încalcă în continuare acordul de încetare a focului din 2008, încheiat cu Georgia, deoarece ocupă în continuare teritorii ale acesteia; |
| --- | --- |

C.

întrucât Rusia încalcă în continuare acordul de încetare a focului din 2008, încheiat cu Georgia, deoarece ocupă în continuare teritorii ale acesteia;

| D. | întrucât agresiunea Rusiei și ocuparea Peninsulei Crimeea, împreună cu actele de agresiune din estul Ucrainei, care au dus la pierderi materiale pentru Ucraina, cetățenii acesteia și entitățile juridice ale acesteia, ar trebui să facă obiectul unor reparații din partea Federației Ruse, prin intermediul instituțiilor judiciare internaționale; |
| --- | --- |

D.

întrucât agresiunea Rusiei și ocuparea Peninsulei Crimeea, împreună cu actele de agresiune din estul Ucrainei, care au dus la pierderi materiale pentru Ucraina, cetățenii acesteia și entitățile juridice ale acesteia, ar trebui să facă obiectul unor reparații din partea Federației Ruse, prin intermediul instituțiilor judiciare internaționale;

| E. | întrucât conflictul armat din estul Ucrainei a provocat mii de victime în rândul militarilor și al populației civile, incluzându-i pe ei 298 de pasageri nevinovați din cursa MH17 a Malaysian Airlines, multe alte persoane fiind rănite și sute de mii de persoane părăsindu-și locuințele, |
| --- | --- |

E.

întrucât conflictul armat din estul Ucrainei a provocat mii de victime în rândul militarilor și al populației civile, incluzându-i pe ei 298 de pasageri nevinovați din cursa MH17 a Malaysian Airlines, multe alte persoane fiind rănite și sute de mii de persoane părăsindu-și locuințele,

| 1. | confirmă că UE și țările sale partenere au un interes comun cu privire la promovarea și restabilirea păcii și securității în Ucraina, care este afectată în urma agresiunii militare din partea Federației Ruse; |
| --- | --- |

1.

confirmă că UE și țările sale partenere au un interes comun cu privire la promovarea și restabilirea păcii și securității în Ucraina, care este afectată în urma agresiunii militare din partea Federației Ruse;

| 2. | subliniază că anexarea de către Rusia a Crimeei și agresiunea militară împotriva Ucrainei încalcă principiile fundamentale ale dreptului internațional; își exprimă sprijinul deplin pentru suveranitatea și integritatea teritorială a Ucrainei, în cadrul frontierelor recunoscute pe plan internațional ale acesteia; |
| --- | --- |

2.

subliniază că anexarea de către Rusia a Crimeei și agresiunea militară împotriva Ucrainei încalcă principiile fundamentale ale dreptului internațional; își exprimă sprijinul deplin pentru suveranitatea și integritatea teritorială a Ucrainei, în cadrul frontierelor recunoscute pe plan internațional ale acesteia;

| 3. | sprijină acordul încheiat la Minsk la 12 februarie 2015, cu doamna cancelar Merkel și președintele Hollande, precum și semnarea de către Grupul de contact trilateral a „Pachetului de măsuri pentru punerea în aplicare a acordurilor de la Minsk”; salută avizarea în întregime de către Consiliul de Securitate al ONU a acordului; |
| --- | --- |

3.

sprijină acordul încheiat la Minsk la 12 februarie 2015, cu doamna cancelar Merkel și președintele Hollande, precum și semnarea de către Grupul de contact trilateral a „Pachetului de măsuri pentru punerea în aplicare a acordurilor de la Minsk”; salută avizarea în întregime de către Consiliul de Securitate al ONU a acordului;

| 4. | îndeamnă toate părțile să acționeze responsabil și să pună în aplicare în întregime și cu bună credință pachetul de măsuri, deoarece acesta reprezintă o cale înainte către o soluționare pașnică a conflictului; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la numeroasele încălcări raportate ale încetării focului și condamnă ferm ofensiva separatiștilor sprijiniți de Rusia, preluarea controlului asupra orașului Debaltseve, cu încălcarea clară a acordului de încetare a focului, precum și toate actele de terorism; solicită Federației Ruse să asigure punerea pe deplin în aplicare a acordurilor de la Minsk; reamintește Rusiei angajamentele sale, precum și responsabilitatea sa specială în această privință; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă toate părțile să acționeze responsabil și să pună în aplicare în întregime și cu bună credință pachetul de măsuri, deoarece acesta reprezintă o cale înainte către o soluționare pașnică a conflictului; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la numeroasele încălcări raportate ale încetării focului și condamnă ferm ofensiva separatiștilor sprijiniți de Rusia, preluarea controlului asupra orașului Debaltseve, cu încălcarea clară a acordului de încetare a focului, precum și toate actele de terorism; solicită Federației Ruse să asigure punerea pe deplin în aplicare a acordurilor de la Minsk; reamintește Rusiei angajamentele sale, precum și responsabilitatea sa specială în această privință;

| 5. | solicită efectuarea de progrese în ceea ce privește retragerea armamentului greu și îndeamnă semnatarii Pachetului de la Minsk să ofere informații de bază, inclusiv stocuri, căi de retragere și puncte de concentrare, Misiunii speciale de monitorizare a OSCE; |
| --- | --- |

5.

solicită efectuarea de progrese în ceea ce privește retragerea armamentului greu și îndeamnă semnatarii Pachetului de la Minsk să ofere informații de bază, inclusiv stocuri, căi de retragere și puncte de concentrare, Misiunii speciale de monitorizare a OSCE;

| 6. | subliniază că, în conformitate cu acordurile de la Minsk, restabilirea controlului Ucrainei asupra frontierelor sale rămâne esențială; reiterează că este necesar să se acorde accesul deplin și imediat observatorilor OSCE și vehiculelor aeriene fără pilot la zonele afectate, astfel încât aceștia să își asume funcțiile de monitorizare și verificare – aceste zone includ toate părțile provinciilor Donetsk și Luhansk și zone de-a lungul frontierei cu Rusia; |
| --- | --- |

6.

subliniază că, în conformitate cu acordurile de la Minsk, restabilirea controlului Ucrainei asupra frontierelor sale rămâne esențială; reiterează că este necesar să se acorde accesul deplin și imediat observatorilor OSCE și vehiculelor aeriene fără pilot la zonele afectate, astfel încât aceștia să își asume funcțiile de monitorizare și verificare – aceste zone includ toate părțile provinciilor Donetsk și Luhansk și zone de-a lungul frontierei cu Rusia;

| 7. | solicită UE și țărilor partenere ale acesteia să furnizeze în continuare personal calificat, echipamente și contribuții financiare către Misiunea specială de monitorizare (SMM); salută decizia de dublare a numărului de observatori speciali; subliniază că separatiștii nu au respectat și nu au pus în practică în mod repetat dispozițiile acordurilor de la Minsk, ceea ce a dus astfel la escaladarea în continuare a tensiunilor și la reluarea ostilităților armate; |
| --- | --- |

7.

solicită UE și țărilor partenere ale acesteia să furnizeze în continuare personal calificat, echipamente și contribuții financiare către Misiunea specială de monitorizare (SMM); salută decizia de dublare a numărului de observatori speciali; subliniază că separatiștii nu au respectat și nu au pus în practică în mod repetat dispozițiile acordurilor de la Minsk, ceea ce a dus astfel la escaladarea în continuare a tensiunilor și la reluarea ostilităților armate;

| 8. | consideră că UE și țările partenere ale acesteia ar trebui să exploreze căi de sprijinire a guvernului ucrainean în vederea consolidării capacităților de apărare și a protejării frontierelor Ucrainei; |
| --- | --- |

8.

consideră că UE și țările partenere ale acesteia ar trebui să exploreze căi de sprijinire a guvernului ucrainean în vederea consolidării capacităților de apărare și a protejării frontierelor Ucrainei;

| 9. | solicită Rusiei să își retragă trupele și armamentul din teritoriile ocupate, să înceteze livrarea, furnizarea și finanțarea mercenarilor și sprijinirea, antrenarea și înarmarea forțelor neregulate; |
| --- | --- |

9.

solicită Rusiei să își retragă trupele și armamentul din teritoriile ocupate, să înceteze livrarea, furnizarea și finanțarea mercenarilor și sprijinirea, antrenarea și înarmarea forțelor neregulate;

| 10. | ia notă de propunerea Ucrainei din 19 februarie 2015, care solicită Consiliului Uniunii Europene să ia în considerare posibilitatea lansării unei misiuni în cadrul politicii UE de securitate și apărare (PESA) în Ucraina, ca instrument eficient pentru asigurarea punerii în aplicare adecvate și depline a acordurilor de la Minsk, care să vizeze protejarea integrității teritoriale, suveranității și independenței Ucrainei, precum și inviolabilitatea frontierelor sale; |
| --- | --- |

10.

ia notă de propunerea Ucrainei din 19 februarie 2015, care solicită Consiliului Uniunii Europene să ia în considerare posibilitatea lansării unei misiuni în cadrul politicii UE de securitate și apărare (PESA) în Ucraina, ca instrument eficient pentru asigurarea punerii în aplicare adecvate și depline a acordurilor de la Minsk, care să vizeze protejarea integrității teritoriale, suveranității și independenței Ucrainei, precum și inviolabilitatea frontierelor sale;

| 11. | încurajează adoptarea unor măsuri de consolidare a încrederii care să sprijine eforturile de pace și reconciliere; subliniază importanța unui dialog politic participativ, a descentralizării și a altor modificări constituționale propuse deja în planul de pace Poroșenko; subliniază nevoia evitării propagandei, a discursurilor și retoricii de instigare la ură, inclusiv a celor aparținând Rusiei, care pot agrava conflictul în și mai mare măsură; subliniază faptul că un astfel de dialog participativ ar trebui să implice organizațiile societății civile și cetățenii din toate regiunile și minoritățile în cauză; |
| --- | --- |

11.

încurajează adoptarea unor măsuri de consolidare a încrederii care să sprijine eforturile de pace și reconciliere; subliniază importanța unui dialog politic participativ, a descentralizării și a altor modificări constituționale propuse deja în planul de pace Poroșenko; subliniază nevoia evitării propagandei, a discursurilor și retoricii de instigare la ură, inclusiv a celor aparținând Rusiei, care pot agrava conflictul în și mai mare măsură; subliniază faptul că un astfel de dialog participativ ar trebui să implice organizațiile societății civile și cetățenii din toate regiunile și minoritățile în cauză;

| 12. | solicită autorităților ruse să o elibereze imediat pe Nadiya Savcenko, membră a Verkhovna Rada al Ucrainei și a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei, precum și alți cetățeni ucraineni deținuți în continuare în mod ilegal în închisorile ruse; |
| --- | --- |

12.

solicită autorităților ruse să o elibereze imediat pe Nadiya Savcenko, membră a Verkhovna Rada al Ucrainei și a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei, precum și alți cetățeni ucraineni deținuți în continuare în mod ilegal în închisorile ruse;

| 13. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la situația umanitară din regiunea Donbas și subliniază necesitatea oferirii în continuare de ajutor financiar și umanitar; atrage atenția asupra numărului în creștere de persoane strămutate, de refugiați în țările din vecinătate și de copii afectați de conflict; |
| --- | --- |

13.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la situația umanitară din regiunea Donbas și subliniază necesitatea oferirii în continuare de ajutor financiar și umanitar; atrage atenția asupra numărului în creștere de persoane strămutate, de refugiați în țările din vecinătate și de copii afectați de conflict;

| 14. | solicită continuarea și intensificarea dialogului și a presiunilor diplomatice în vederea obținerii unei rezolvări sustenabile a conflictului; subliniază că comunitatea internațională ar trebui să fie pregătită să reacționeze cu mijloacele adecvate față de orice încălcare flagrantă a încetării focului și față de orice acțiuni care subminează eforturile de a se obține o rezolvare cuprinzătoare; subliniază că menținerea, consolidarea sau reversibilitatea restricțiilor impuse de UE depinde de propria atitudine a Rusiei și de punerea în aplicare a acordurilor de la Minsk; subliniază faptul că nu poate exista nicio soluție militară pentru acest conflict sau alte conflicte din vecinătatea noastră comună; recomandă aplicarea unor modele similare de reintegrare pașnică, asistată internațional, a teritoriilor ocupate, în cadrul ordinii legale și constituționale; |
| --- | --- |

14.

solicită continuarea și intensificarea dialogului și a presiunilor diplomatice în vederea obținerii unei rezolvări sustenabile a conflictului; subliniază că comunitatea internațională ar trebui să fie pregătită să reacționeze cu mijloacele adecvate față de orice încălcare flagrantă a încetării focului și față de orice acțiuni care subminează eforturile de a se obține o rezolvare cuprinzătoare; subliniază că menținerea, consolidarea sau reversibilitatea restricțiilor impuse de UE depinde de propria atitudine a Rusiei și de punerea în aplicare a acordurilor de la Minsk; subliniază faptul că nu poate exista nicio soluție militară pentru acest conflict sau alte conflicte din vecinătatea noastră comună; recomandă aplicarea unor modele similare de reintegrare pașnică, asistată internațional, a teritoriilor ocupate, în cadrul ordinii legale și constituționale;

| 15. | îndeamnă autorităților din Ucraina să realizeze progrese tangibile cu privire la punerea în aplicare a Acordului de asociere și să pună în aplicare cu hotărâre, în pofida eforturilor impuse de război, reformele ambițioase, însă îndelung așteptate; subliniază necesitatea consolidării statului de drept, a eradicării corupției și a angajării pe calea reformelor constituționale, judiciare, sociale și economice importante; |
| --- | --- |

15.

îndeamnă autorităților din Ucraina să realizeze progrese tangibile cu privire la punerea în aplicare a Acordului de asociere și să pună în aplicare cu hotărâre, în pofida eforturilor impuse de război, reformele ambițioase, însă îndelung așteptate; subliniază necesitatea consolidării statului de drept, a eradicării corupției și a angajării pe calea reformelor constituționale, judiciare, sociale și economice importante;

| 16. | condamnă ferm numărul în creștere al actelor de terorism în orașele ucrainene, inclusiv actul recent din Kharkiv, comis la 22 februarie 2015 în timpul unui marș pașnic de comemorare a împlinirii unui an de la focurile de armă trase împotriva civililor la Euromaidan; |
| --- | --- |

16.

condamnă ferm numărul în creștere al actelor de terorism în orașele ucrainene, inclusiv actul recent din Kharkiv, comis la 22 februarie 2015 în timpul unui marș pașnic de comemorare a împlinirii unui an de la focurile de armă trase împotriva civililor la Euromaidan;

| 17. | sprijină investigația internațională și independentă cu privire la circumstanțele doborârii tragice a cursei MH17 a Malaysian Airlines și îndeamnă toate părțile să dea dovadă de disponibilitate reală în direcția cooperării, garantării accesului sigur și nerestricționat la locul prăbușirii MH17 și să permită accesul la toate celelalte resurse relevante care pot sprijini investigația și pot contribui la aducerea în fața justiției a făptuitorilor acestei crime; subliniază că pentru făptuitorii acestei crime de război nu se va acorda nicio amnistie. |
| --- | --- |

17.

sprijină investigația internațională și independentă cu privire la circumstanțele doborârii tragice a cursei MH17 a Malaysian Airlines și îndeamnă toate părțile să dea dovadă de disponibilitate reală în direcția cooperării, garantării accesului sigur și nerestricționat la locul prăbușirii MH17 și să permită accesul la toate celelalte resurse relevante care pot sprijini investigația și pot contribui la aducerea în fața justiției a făptuitorilor acestei crime; subliniază că pentru făptuitorii acestei crime de război nu se va acorda nicio amnistie.

---

(1)  Adoptată la Erevan, Armenia, 17 martie 2015.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Adunarea Parlamentară Euronest

| 23.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 315/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 315/26

---

REGULAMENTUL DE PROCEDURĂ

adoptat la 3 mai 2011 la Bruxelles și modificat la 3 aprilie 2012 la Baku, la 29 mai 2013 la Bruxelles și la 18 martie 2015 la Erevan

(2015/C 315/07)

Articolul 1

Natură și obiective

(1)   Adunarea Parlamentară Euronest este instituția parlamentară a Parteneriatului estic încheiat între Uniunea Europeană și partenerii săi est-europeni, căreia i se poate aplica, în principiu, articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană, fondată pe interese și angajamente reciproce, precum și pe principiul diferențierii, al asumării și responsabilității comune.

(2)   Adunarea Parlamentară Euronest constituie forumul parlamentar de promovare a condițiilor necesare în vederea accelerării asocierii politice și a unei integrări economice mai profunde între Uniunea Europeană și partenerii est-europeni. Aceasta contribuie la consolidarea, dezvoltarea și creșterea vizibilității Parteneriatului estic, în calitate de instituție responsabilă pentru consultarea, supravegherea și monitorizarea parlamentară a Parteneriatului.

(3)   Participarea în cadrul Adunării Parlamentare Euronest este voluntară, cu condiția să fie îndeplinite criteriile de afiliere stabilite de Actul constitutiv, iar Adunarea Parlamentară Euronest își va păstra spiritul integrării și al deschiderii.

(4)   Adunarea Parlamentară Euronest contribuie la sprijinirea, promovarea și consolidarea în practică a Parteneriatului estic, acoperind cele patru platforme tematice, și anume:

| (a) | aspecte legate de valorile fundamentale, inclusiv democrația, statul de drept, respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și aspecte legate de economia de piață, dezvoltarea durabilă și buna guvernare; |
| --- | --- |

(a)

aspecte legate de valorile fundamentale, inclusiv democrația, statul de drept, respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și aspecte legate de economia de piață, dezvoltarea durabilă și buna guvernare;

| (b) | o mai mare integrare economică între UE și partenerii est-europeni, care să sprijine reformele socioeconomice ale țărilor partenere est-europene, precum și schimburile comerciale și liberalizarea investițiilor, toate acestea conducând la o convergență cu legislația și normele UE, în vederea creării unei rețele de zone ample de liber schimb; |
| --- | --- |

(b)

o mai mare integrare economică între UE și partenerii est-europeni, care să sprijine reformele socioeconomice ale țărilor partenere est-europene, precum și schimburile comerciale și liberalizarea investițiilor, toate acestea conducând la o convergență cu legislația și normele UE, în vederea creării unei rețele de zone ample de liber schimb;

| (c) | sprijin reciproc în domeniul energiei și al mecanismelor de securitate, precum și armonizarea politicilor energetice ale partenerilor din Europa de Est și a legislației aferente; |
| --- | --- |

(c)

sprijin reciproc în domeniul energiei și al mecanismelor de securitate, precum și armonizarea politicilor energetice ale partenerilor din Europa de Est și a legislației aferente;

| (d) | promovarea contactelor interpersonale și facilitarea interacțiunii dintre cetățenii Uniunii Europene și cei ai țărilor partenere din Europa de Est, în special tinerii; promovarea cooperării culturale și a dialogului intercultural, precum și sprijinirea educației, a cercetării, a dezvoltării societății informaționale și a mass-mediei. |
| --- | --- |

(d)

promovarea contactelor interpersonale și facilitarea interacțiunii dintre cetățenii Uniunii Europene și cei ai țărilor partenere din Europa de Est, în special tinerii; promovarea cooperării culturale și a dialogului intercultural, precum și sprijinirea educației, a cercetării, a dezvoltării societății informaționale și a mass-mediei.

Articolul 2

Componență

(1)   Adunarea Parlamentară Euronest este o adunare mixtă formată din:

| (a) | 60 de membri ai Parlamentului European; |
| --- | --- |

(a)

60 de membri ai Parlamentului European;

| (b) | 10 membri din partea fiecăruia dintre parlamentele participante ale țărilor partenere est-europene. |
| --- | --- |

(b)

10 membri din partea fiecăruia dintre parlamentele participante ale țărilor partenere est-europene.

(2)   Membrii Adunării Parlamentare Euronest delegați de Parlamentul European și de parlamentele naționale ale țărilor partenere est-europene ar trebui să fie numiți în conformitate cu procedurile instituite de Parlamentul European și, respectiv, de fiecare dintre parlamentele țărilor partenere est-europene, astfel încât distribuția diferitelor grupuri politice și a delegațiilor reprezentate să fie reflectată cât mai bine. În conformitate cu aceleași proceduri, fiecare parlament participant poate decide să desemneze membri supleanți în cadrul Adunării Parlamentare Euronest.

(3)   Adunarea Parlamentară Euronest este organizată pe baza delegațiilor parlamentare instituite de cele două componente. De asemenea, membrii se pot organiza în cadrul propriilor familii politice din cadrul Adunării Parlamentare Euronest.

(4)   Parlamentele participante promovează echilibrul de gen atunci când numesc membrii Adunării Parlamentare Euronest și ai organelor acesteia.

(5)   Adunarea Parlamentară Euronest asigură o componență echilibrată a organelor sale în ceea ce privește repartizarea pe familii politice și cetățenia membrilor.

(6)   Locurile vacante rămân, în toate cazurile, la dispoziția parlamentului căruia i-au fost atribuite.

Articolul 3

Competențe

Adunarea Parlamentară Euronest este forumul de dezbatere, consultare, supraveghere și monitorizare parlamentară cu privire la toate chestiunile legate de Parteneriatul estic. În acest sens, Adunarea Parlamentară Euronest adoptă, printre altele, rezoluții, recomandări și avize adresate Summitului Parteneriatului estic, instituțiilor și conferințelor ministeriale dedicate dezvoltării Parteneriatului estic, precum și instituțiilor Uniunii Europene și ale țărilor partenere din Europa de Est. La solicitarea summitului sau a conferințelor ministeriale, adunarea este responsabilă, de asemenea, cu elaborarea rapoartelor și a propunerilor privind adoptarea de măsuri specifice legate de diversele domenii de activitate ale parteneriatului.

Articolul 4

Președinția și biroul

(1)   Cele două componente ale Adunării Parlamentare Euronest aleg un birou din rândul membrilor acestora, alcătuit din doi copreședinți cu statut egal (câte unul din partea fiecăreia dintre cele două componente ale Adunării Parlamentare Euronest) și un număr de vicepreședinți (câte unul din partea fiecăreia dintre țările partenere est-europene participante, diferite de țara copreședintelui relevant, și un număr egal de membri ai Parlamentului European). Procedurile electorale și durata mandatelor sunt stabilite de fiecare dintre componente separat.

(2)   Orice membru al biroului care nu poate participa la următoarea reuniune a biroului poate fi substituit de un membru al Adunării Parlamentare Euronest din cadrul aceluiași grup politic din Parlamentul European sau din cadrul aceleiași delegații a țării partenere est-europene. Anterior reuniunii, copreședinții trebuie informați în scris cu privire la înlocuire. În cazul în care copreședintele este substituit, înlocuitorul își va asuma funcțiile acestuia în calitate de membru al biroului, dar nu și pe cele ale copreședintelui.

(3)   Biroul este responsabil cu coordonarea activității Adunării Parlamentare Euronest, monitorizarea activităților, rezoluțiilor și recomandărilor acesteia și stabilirea de relații cu Summitul Parteneriatului estic, cu conferințele ministeriale și cu grupurile de înalți funcționari și ambasadori, precum și cu reprezentanții societății civile și ai altor organisme. Biroul reprezintă adunarea în relațiile cu alte instituții.

(4)   Biroul se reunește, la inițiativa copreședinților, de cel puțin două ori pe an, iar una dintre aceste reuniuni trebuie să coincidă cu sesiunea plenară a Adunării Parlamentare Euronest. Cvorumul biroului este întrunit dacă sunt prezenți cel puțin jumătate dintre membrii componentei sale a partenerilor est-europeni și cel puțin jumătate dintre membrii componentei Parlamentului European.

(5)   Biroul elaborează proiectul de ordine de zi a Adunării Parlamentare Euronest și stabilește proceduri privind funcționarea adunării.

(6)   Biroul răspunde de chestiuni legate de componența și atribuțiile comisiilor permanente și ale grupurilor de lucru. Biroul este, de asemenea, responsabil cu autorizarea comisiilor pentru a întocmi rapoarte, propuneri de rezoluții și recomandări. De asemenea, biroul poate prezenta comisiilor diferite chestiuni spre examinare, acestea putând elabora în acest sens rapoarte privind un subiect specific.

(7)   Biroul adoptă deciziile sale cu o majoritate de două treimi din voturile membrilor prezenți. În cazul în care orice membru sau membru supleant al biroului care reprezintă o delegație a unei țări partenere est-europene declară în numele delegației sale că conținutul deciziei care urmează să fie adoptată de birou ar avea un impact asupra interesului vital al țării sale și oferă o explicație scrisă detaliind prejudiciul în sprijinul acestei declarații, pentru adoptarea sa este necesar consensul între membrii biroului. Această opțiune poate fi folosită numai în cazuri excepționale atunci când decizia propusă afectează în mod expres existența, siguranța și vitalitatea unei națiuni și trebuie să aibă legătură doar cu acea parte a unei decizii care ar avea un impact asupra intereselor vitale ale țării partenere est-europene. Această opțiune nu trebuie utilizată pentru a provoca eșecul biroului de a adopta o decizie în totalitate sau pentru decizii cu caracter tehnic sau procedural.

(8)   Dacă, în momentul calculării cvorumului de membri prezenți sau numărului de voturi pentru a obține majoritatea de două treimi, cifra nu este un număr întreg, acesta din urmă este rotunjit.

Articolul 5

Relațiile cu Summitul Parteneriatului estic, Consiliul de Miniștri, Comisia Europeană și conferințele ministeriale

(1)   Biroul stabilește legături mai strânse în toate domeniile cu instituțiile și organismele Parteneriatului estic și cu organizațiile Parteneriatului estic. După caz, modalitățile concrete ale cooperării sunt stabilite în memorandumurile aferente și în protocoalele de înțelegere.

(2)   Reprezentanții Summitului Parteneriatului estic, ai Consiliului de Miniștri, ai Comisiei Europene și ai conferințelor ministeriale dedicate dezvoltării și consolidării Parteneriatului estic sunt invitați de către birou să participe la sesiunile și reuniunile Adunării Parlamentare Euronest și ale organelor acesteia.

Articolul 6

Observatori

(1)   La propunerea biroului, Adunarea Parlamentară Euronest poate permite reprezentanților parlamentelor troicii Uniunii Europene să participe în calitate de observatori la reuniunile Adunării Parlamentare Euronest.

(2)   De asemenea, biroul poate invita reprezentanți ai altor instituții și organisme, precum și alte persoane, să participe la sesiunile și reuniunile Adunării Parlamentare Euronest, ale comisiilor și ale grupurilor de lucru ale acesteia.

Articolul 7

Sesiunile plenare ale Adunării Parlamentare Euronest

(1)   Adunarea Parlamentară Euronest este convocată de copreședinții acesteia și se reunește, în principiu, o dată pe an, alternativ într-o țară parteneră din Europa de Est și la sediile Parlamentului European, într-unul dintre locurile de desfășurare a activității sale, la invitația Parlamentului European sau a parlamentului țării partenere est-europene care găzduiește sesiunea.

(2)   La cererea biroului, copreședinții pot convoca o sesiune extraordinară a Adunării Parlamentare Euronest.

(3)   Prima ședință a fiecărei sesiuni a Adunării Parlamentare Euronest este deschisă de Președintele Parlamentului European sau de președintele parlamentului țării partenere est-europene care găzduiește sesiunea.

Articolul 8

Prezidarea sesiunilor

(1)   Copreședinții decid de comun acord care dintre aceștia va prezida fiecare sesiune a Adunării Parlamentare Euronest. Pe parcursul sesiunii, președintele poate alege să fie înlocuit la prezidiu de către copreședinte sau de către un vicepreședinte.

(2)   Președintele deschide, suspendă și închide sesiunile. Acesta asigură respectarea regulamentului, menține ordinea, oferă cuvântul, limitează timpul afectat luărilor de cuvânt, supune chestiunile la vot și anunță rezultatele votărilor.

(3)   Președintele decide asupra chestiunilor care apar în timpul discuțiilor în cadrul sesiunilor, inclusiv asupra celor care nu sunt prevăzute în regulamentul de procedură. După caz, acesta consultă biroul.

(4)   Președintele poate lua cuvântul într-o dezbatere numai pentru a introduce un subiect sau pentru a chema la ordine un vorbitor. Dacă dorește să participe la dezbateri, președintele trebuie să părăsească prezidiul în favoarea copreședintelui sau a unui vicepreședinte.

Articolul 9

Ordinea de zi

(1)   Copreședinții prezintă Adunării Parlamentare Euronest, spre aprobare, proiectul de ordine de zi a sesiunii plenare întocmit de birou.

(2)   Proiectul de ordine de zi al fiecărei sesiuni plenare include două categorii de subiecte:

| (a) | rapoartele prezentate de comisiile permanente; acestea se limitează, în principiu, la un raport per comisie, per sesiune. Propunerile de rezoluții, care pot, de asemenea, face parte dintr-un raport, trebuie prezentate cu patru săptămâni înainte de deschiderea sesiunii. Lungimea maximă a propunerilor de rezoluții este stabilită în anexa II la regulamentul de procedură. Biroul poate decide, la cererea copreședinților comisiilor, cu privire la numărul de rapoarte care vor fi votate per sesiune în funcție de progresul activității dedicate pregătirii acestora; |
| --- | --- |

(a)

rapoartele prezentate de comisiile permanente; acestea se limitează, în principiu, la un raport per comisie, per sesiune. Propunerile de rezoluții, care pot, de asemenea, face parte dintr-un raport, trebuie prezentate cu patru săptămâni înainte de deschiderea sesiunii. Lungimea maximă a propunerilor de rezoluții este stabilită în anexa II la regulamentul de procedură. Biroul poate decide, la cererea copreședinților comisiilor, cu privire la numărul de rapoarte care vor fi votate per sesiune în funcție de progresul activității dedicate pregătirii acestora;

| (b) | subiectele urgente propuse de o comisie permanentă sau prezentate de biroul însuși; subiectele urgente sunt incluse numai în caz excepțional și nu pot fi mai mult de trei într-o sesiune. |
| --- | --- |

(b)

subiectele urgente propuse de o comisie permanentă sau prezentate de biroul însuși; subiectele urgente sunt incluse numai în caz excepțional și nu pot fi mai mult de trei într-o sesiune.

(3)   Pentru a putea depune o propunere de rezoluție cu privire la o chestiune urgentă, este nevoie de cel puțin 10 membri ai Adunării Parlamentare Euronest, din cel puțin două delegații sau dintr-un grup politic din Parlamentul European. Propunerile de rezoluții referitoare la subiecte urgente trebuie să se limiteze la punctul „Urgențe” înscris pe ordinea de zi a sesiunii și nu pot avea mai mult de 1 000 de cuvinte. Propunerile de rezoluții referitoare la subiecte urgente trebuie depuse cu 48 de ore înainte de deschiderea sesiunii în cursul căreia urmează să fie dezbătute și votate.

(4)   Propunerile de rezoluții referitoare la subiecte urgente sunt prezentate biroului, care se asigură că fiecare propunere de rezoluție îndeplinește criteriile prevăzute la alineatul (3), că este înscrisă pe ordinea de zi și că este disponibilă în limbile de lucru ale Adunării Parlamentare Euronest. Propunerile biroului sunt supuse aprobării Adunării Parlamentare Euronest.

Articolul 10

Cvorumul

(1)   Cvorumul Adunării Parlamentare Euronest este întrunit dacă sunt prezenți cel puțin o treime dintre membrii componentei sale a partenerilor est-europeni și cel puțin o treime dintre membrii componentei Parlamentului European.

(2)   Orice vot este valabil, indiferent de numărul de votanți, cu excepția cazului în care, în momentul votării, președintele constată, la cererea unui număr de cel puțin 15 membri prezenți făcută înainte de trecerea la vot, că nu este întrunit cvorumul. În cazul în care, în urma votului, se constată că nu este întrunit cvorumul, votul se înscrie pe ordinea de zi a următoarei sesiuni.

Articolul 11

Repartizarea locurilor

(1)   Locurile în sala de ședințe sunt repartizate între membri în ordinea alfabetică a numelor, indiferent de cetățenie. Biroul ocupă locurile din față.

(2)   Reprezentanții Summitului Parteneriatului estic, ai Consiliului de Miniștri, ai Comisiei Europene și ai conferințelor ministeriale și observatorii ocupă locuri repartizate separat de membri.

Articolul 12

Limbile oficiale și limbile de lucru

(1)   Limbile oficiale ale Adunării Parlamentare Euronest sunt limbile oficiale ale Uniunii Europene și limbile oficiale ale țărilor partenere din Europa de Est. Limbile de lucru sunt engleza, germana, franceza și rusa. În orice loc de desfășurare a lucrărilor, sprijinul lingvistic solicitat pentru a garanta că orice membru al Adunării Parlamentare Euronest poate participa pe deplin la procedurile acesteia poate fi acordat de către serviciile relevante ale Parlamentului European, cu condiția ca parlamentul țării care găzduiește reuniunea să fie de acord.

(2)   Parlamentul care găzduiește reuniunea pune documentele de lucru la dispoziția membrilor Adunării Parlamentare Euronest în limbile de lucru ale acesteia și, dacă este posibil, în toate limbile oficiale.

(3)   În principiu și în măsura în care este posibil, toți membrii pot lua cuvântul în cadrul dezbaterilor exprimându-se în una dintre limbile oficiale ale Adunării Parlamentare Euronest. Intervențiile sunt interpretate în limbile de lucru ale Adunării Parlamentare Euronest și, numai dacă acest lucru este compatibil cu Codul de conduită al Parlamentului European privind multilingvismul, în limbile oficiale relevante ale Uniunii Europene atunci când reuniunile Adunării Parlamentare Euronest sunt organizate într-unul dintre locurile în care își desfășoară activitatea Parlamentul European.

(4)   Reuniunile comisiilor și, atunci când este cazul, ale grupurilor de lucru, precum și audierile se desfășoară în limbile de lucru, fără a aduce atingere posibilităților prevăzute în regulamentul de procedură.

(5)   Textele adoptate de Adunarea Parlamentară Euronest se publică în toate limbile oficiale ale Uniunii Europene în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, precum și de către parlamentele țărilor partenere est-europene în limbile oficiale ale acestora și în forma considerată adecvată de fiecare dintre acestea.

Articolul 13

Caracterul public al dezbaterilor

În absența unor dispoziții contrare, sesiunile Adunării Parlamentare Euronest sunt publice.

Articolul 14

Dreptul de a lua cuvântul

(1)   Un membru al Adunării Parlamentare Euronest poate lua cuvântul atunci când este invitat de către președintele de sesiune.

(2)   Reprezentanții Summitului Parteneriatului estic, ai Consiliului de Miniștri, ai Comisiei Europene și ai conferințelor ministeriale și observatorii pot lua cuvântul în urma acordului președintelui.

(3)   În cazul în care un vorbitor se îndepărtează de la subiect, președintele îi atrage atenția cu privire la aceasta. În cazul în care vorbitorul persistă, președintele îi poate interzice să mai ia cuvântul pentru o perioadă de timp pe care o consideră adecvată.

Articolul 15

Solicitarea de respectare a regulamentului de procedură

(1)   Orice membru poate solicita respectarea regulamentului de procedură sau poate prezenta o moțiune de procedură, acordându-i-se cuvântul cu prioritate pentru cel mult două minute.

(2)   La cerere, președintele poate da cuvântul unui vorbitor împotriva moțiunii de procedură pentru cel mult două minute.

(3)   Nu se acordă cuvântul altor vorbitori.

(4)   Președintele anunță decizia sa cu privire la solicitarea de respectare a regulamentului de procedură sau cu privire la moțiunea de procedură. După caz, acesta consultă biroul.

Articolul 16

Dreptul de vot și modalitățile de votare

(1)   Fiecare membru are dreptul la un singur vot, personal și netransferabil.

(2)   Adunarea Parlamentară Euronest votează electronic. În cazul în care acest lucru nu este posibil, Adunarea Parlamentară Euronest votează prin ridicarea mâinii. În cazul în care rezultatul votului prin ridicarea mâinii nu este clar, Adunarea este invitată să se pronunțe folosind cartonașe colorate.

(3)   Numărarea voturilor se face de către comisia de numărare a voturilor, care este compusă din două părți egale ale reprezentanților secretariatelor celor două componente ale Adunării Parlamentare Euronest. Comisia de numărare a voturilor este numită de birou anterior începerii fiecărei sesiuni și raportează rezultatul numărării voturilor direct către copreședinți.

(4)   La cererea scrisă a cel puțin 15 membri ai Adunării, transmisă înainte de ora 18.00 în ziua precedentă votării, Adunarea Parlamentară Euronest poate hotărî să voteze prin vot secret.

(5)   Adunarea Parlamentară Euronest își adoptă deciziile cu o majoritate simplă din voturile membrilor prezenți. În cazul în care, înaintea votului, s-a prezentat o cerere de vot pe componente separate de către minimum o zecime dintre membrii care provin din cel puțin două grupuri politice din Parlamentul European sau din cel puțin două delegații ale componentei partenerilor est-europeni a Adunării Parlamentare Euronest, are loc un vot în care reprezentanții componentei partenerilor est-europeni și reprezentanții componentei Parlamentului European votează separat, deși simultan. (1) Textul în cauză se consideră a fi fost adoptat în cazul în care întrunește o majoritate de două treimi din voturile exprimate separat pentru ambele componente.

(6)   În cazul în care textul care urmează să fie supus votului conține două sau mai multe prevederi sau referințe la două sau mai multe puncte sau se poate împărți în două sau mai multe părți având o semnificație diferită și/sau valoare normativă, un vot pe părți poate fi solicitat din partea unui grup politic din cadrul Parlamentului European sau din partea unui număr de minimum cinci membri din cadrul Adunării Parlamentare Euronest. Cererea este prezentată în scris copreședinților până la ora 18.00 în ziua anterioară votării, în cazul în care copreședinții nu stabilesc un alt termen.

Articolul 17

Rezoluțiile și recomandările Adunării Parlamentare EURONEST

(1)   Adunarea Parlamentară Euronest poate adopta rezoluții și recomandări adresate Summitului Parteneriatului estic, precum și instituțiilor, organismelor, grupurilor și conferințelor ministeriale dedicate consolidării Parteneriatului estic sau adresate instituțiilor Uniunii Europene și ale țărilor partenere est-europene, pe teme legate de diferite domenii acoperite de parteneriat.

(2)   Adunarea Parlamentară Euronest votează propuneri de rezoluții incluse în rapoartele prezentate de comisiile permanente.

(3)   Adunarea Parlamentară Euronest votează, de asemenea, dacă este cazul, propuneri de rezoluții care vizează subiecte urgente.

(4)   Președintele invită, dacă este cazul, autorii unor propuneri de rezoluții similare privind subiecte urgente să elaboreze o propunere comună de rezoluție. După dezbateri, Adunarea Parlamentară Euronest supune votului, mai întâi, fiecare dintre propunerile de rezoluții și amendamentele aferente. Din momentul prezentării rezoluției comune, toate celelalte propuneri de rezoluții prezentate de către aceiași autori sunt caduce. De asemenea, toate celelalte texte privind același subiect vor deveni caduce prin aprobarea unei rezoluții comune. În cazul în care nu se adoptă nicio rezoluție comună, propunerile de rezoluții rămase sunt supuse la vot în ordinea depunerii lor.

Articolul 18

Mesajele adresate Summitului Parteneriatului estic

Biroul Adunării Parlamentare Euronest prezintă un proiect de mesaj adresat Summitului sau, după caz, reuniunii ministeriale a Parteneriatului estic, care se bazează pe rezoluțiile și recomandările adoptate de Adunarea Parlamentară Euronest. Mesajul este transmis instituțiilor corespunzătoare în comun de către copreședinți.

Articolul 19

Declarații

Biroul poate conveni în regim de urgență asupra unor declarații referitoare la chestiuni legate de Parteneriatul estic, precum și ca reacție la o eventuală calamitate naturală, declanșarea unei crize sau izbucnirea unui conflict în privința cărora se consideră adecvat sau necesar să se lanseze un apel instituțional prin care părțile implicate să fie chemate să se abțină de la violențe și/sau să inițieze negocieri politice sau prin care să se cheme la solidaritate față de persoanele și țările afectate. Declarațiile ar trebui să se bazeze pe rezoluțiile și recomandările existente adoptate de Adunarea Parlamentară Euronest și ar trebui transmise cât mai curând posibil tuturor membrilor Adunării parlamentare Euronest, spre informare. Declarațiile sunt făcute publice de către copreședinți.

Articolul 20

Amendamente

(1)   Amendamentele aduse textelor în cursul sesiunii pot fi depuse de minimum 5 membri ai Adunării Parlamentare Euronest sau de un grup politic, conform prevederilor articolului 2 alineatul (3). Aceste amendamente se referă la textul pe care doresc să îl modifice și să fie depuse în scris. Pe baza acestor criterii, biroul poate decide inadmisibilitatea amendamentului.

(2)   Termenul de depunere a amendamentelor este anunțat la începutul sesiunii.

(3)   În cadrul votării, amendamentele au prioritate asupra textului la care se referă.

(4)   În cazul în care două sau mai multe amendamente se aplică aceleiași părți de text, cel al cărui conținut se îndepărtează cel mai mult de textul inițial este votat primul. Dintre amendamentele orale, pot fi luate în considerare doar cele prin care se corectează erori faptice sau lingvistice. Nu se ia în considerare niciun alt amendament oral.

(5)   Adunarea nu ia în considerare niciun amendament (inclusiv amendamente orale) cu privire la care a fost ridicată o obiecție privind interesul vital.

Articolul 21

Întrebări cu solicitare de răspuns scris

(1)   Orice membru al Adunării Parlamentare Euronest poate adresa întrebări cu solicitare de răspuns scris organelor ministeriale ale Parteneriatului estic, președinției în exercițiu a Summitului, Consiliului de Miniștri al Uniunii Europene sau Comisiei Europene.

(2)   Aceste întrebări trebuie să se refere la Parteneriatul estic, în special la cele patru platforme tematice ale sale. Întrebările sunt adresate în scris biroului, care hotărăște cu privire la admisibilitatea lor și, dacă sunt admisibile, le transmite organismelor relevante, solicitând în mod specific un răspuns scris în termen de două luni de la data transmiterii întrebării.

Articolul 22

Întrebări cu solicitare de răspuns oral

(1)   În cadrul fiecărei sesiuni, există un interval de timp afectat întrebărilor adresate organelor ministeriale ale Parteneriatului estic, președinției în exercițiu a Summitului, Consiliului de Miniștri al Uniunii Europene și Comisiei Europene, programat de către birou într-un moment în care instituțiile menționate sunt reprezentate la cel mai înalt nivel.

(2)   Orice membru al Adunării Parlamentare Euronest poate depune o singură întrebare cu solicitare de răspuns oral. Aceste întrebări trebuie să se refere la Parteneriatul estic, în special la cele patru platforme tematice ale sale. În cazul în care o întrebare este semnată de mai mulți membri, un singur semnatar este invitat să adreseze întrebarea în cauză. Întrebările, care nu trebuie să depășească 100 de cuvinte, sunt prezentate în scris biroului în termenul stabilit de acesta din urmă. Biroul decide dacă acestea sunt admisibile. În special, biroul declară inadmisibile întrebările care au legătură cu subiecte înscrise deja pe ordinea de zi a sesiunii. Întrebările declarate admisibile sunt transmise instituțiilor relevante. Copreședinții decid asupra ordinii de examinare a întrebărilor cu solicitare de răspuns oral, autorii întrebărilor fiind informați asupra deciziei.

(3)   Adunarea Parlamentară Euronest nu alocă examinării întrebărilor cu solicitare de răspuns oral mai mult de două ore cu ocazia fiecărei sesiuni. Întrebările la care nu s-a răspuns din lipsă de timp primesc un răspuns scris, cu excepția cazului în care autorii acestora le retrag. O întrebare cu solicitare de răspuns oral nu poate primi răspuns decât dacă autorul său este prezent.

(4)   Organele ministeriale ale Parteneriatului estic, președinția în exercițiu a Summitului, Consiliul de Miniștri al Uniunii Europene și Comisia Europeană sunt invitate să ofere răspunsuri succinte la întrebări. La cererea a minimum 20 de membri ai Adunării Parlamentare Euronest, răspunsul poate fi urmat de o dezbatere. Președintele stabilește o limită de timp pentru această dezbatere.

Articolul 23

Cereri de aviz adresate Adunării Parlamentare Euronest

La solicitarea Summitului Parteneriatului estic, a conferințelor ministeriale, a Comisiei Europene sau a altor instituții relevante ale UE sau ale Parteneriatului estic, Adunarea Parlamentară Euronest, la recomandarea biroului, poate elabora avize și propuneri privind adoptarea unor măsuri specifice legate de diversele domenii de activitate ale Parteneriatului estic. În asemenea situații, cererea este transmisă biroului, care poate prezenta chestiunea Adunării Parlamentare Euronest, împreună cu o recomandare.

Articolul 24

Procesele-verbale ale procedurilor

Proiectele de procese-verbale ale sesiunilor plenare și cele ale reuniunilor biroului, ale comisiilor permanente și ale grupurilor de lucru, împreună cu listele de prezență și textele deciziilor adoptate sunt redactate și păstrate de secretariatul delegației care găzduiește sesiunile și reuniunile. Celelalte delegații vor primi o copie a acestor proiecte de procese-verbale la finalizare.

Articolul 25

Comisiile parlamentare permanente

(1)   Pentru a examina mai amănunțit aspectele specifice ale parteneriatului, Adunarea Parlamentară Euronest instituie următoarele patru comisii permanente:

| — | Comisia pentru afaceri politice, drepturile omului și democrație; |
| --- | --- |

—

Comisia pentru afaceri politice, drepturile omului și democrație;

| — | Comisia pentru integrare economică, apropriere legislativă și convergență cu politicile UE; |
| --- | --- |

—

Comisia pentru integrare economică, apropriere legislativă și convergență cu politicile UE;

| — | Comisia pentru securitate energetică; |
| --- | --- |

—

Comisia pentru securitate energetică;

| — | Comisia pentru afaceri sociale, educație, cultură și societatea civilă. |
| --- | --- |

—

Comisia pentru afaceri sociale, educație, cultură și societatea civilă.

(2)   În conformitate cu prevederile generale privind funcționarea Adunării Parlamentare Euronest, comisiile parlamentare permanente sunt compuse din membri ai Adunării Parlamentare, în conformitate cu articolul 2, și funcționează strict paritar. Competențele, responsabilitățile, membrii și procedurile comisiilor permanente sunt detaliate în anexa I.

(3)   Regulamentul de procedură al comisiilor permanente este adoptat de Adunarea Parlamentară Euronest la propunerea biroului.

Articolul 26

Comisiile temporare și de monitorizare

Adunarea Parlamentară Euronest poate în orice moment, la propunerea biroului sau a membrilor adunării, inclusiv a cel puțin o treime dintre membrii componentei partenerilor est-europeni și a cel puțin o treime dintre membrii componentei Parlamentului European, să constituie comisii temporare și de monitorizare și, în momentul deciziei de constituire, stabilește responsabilitățile, componența și mandatul acestora. Pot exista cel mult două comisii de acest tip care să își desfășoare activitatea în același timp. Comisiile de monitorizare trebuie să își finalizeze lucrările în termen de un an, termen care, în cazuri speciale, poate fi prelungit cu încă șase luni.

Articolul 27

Grupurile de lucru și audierile

(1)   Biroul poate hotărî să instituie grupuri de lucru privind un aspect specific al Parteneriatului estic sau să trimită misiuni de informare în țările partenere est-europene, în țările Uniunii Europene sau pe lângă organizațiile internaționale, sub rezerva constrângerilor bugetare. În oricare dintre cazuri, biroul hotărăște cu privire la organizarea, responsabilitățile și componența lor. Acestor grupuri de lucru sau misiuni li se poate încredința mandatul de a elabora rapoarte și propuneri de rezoluții sau recomandări adresate Adunării Parlamentare Euronest. Grupurile de lucru instituite continuă să funcționeze până când Adunarea Parlamentară Euronest decide altfel. Numărul membrilor unui grup de lucru este de 10 (cinci membri din partea fiecărei componente).

(2)   Orice membru al biroului care nu poate participa la următoarea reuniune a biroului poate fi substituit de un membru al Adunării Parlamentare Euronest din cadrul aceluiași grup politic din Parlamentul European sau din cadrul aceleiași delegații a țării partenere est-europene. Anterior reuniunii, copreședinții trebuie informați în scris cu privire la înlocuire.

(3)   Pentru a permite o mai bună înțelegere între popoarele Uniunii Europene și cele din Europa de Est și pentru a sensibiliza opinia publică cu privire la aspectele legate de Parteneriatul estic, Adunarea Parlamentară Euronest poate organiza periodic audieri. Acestea sunt organizate sub responsabilitatea biroului și oferă ocazia de a invita persoane capabile să furnizeze Adunării Parlamentare Euronest informații din surse directe cu privire la situațiile politice, economice, sociale și culturale de interes.

Articolul 28

Relațiile cu comisiile de cooperare parlamentară (CCP) și cu delegațiile

(1)   Adunarea Parlamentară Euronest invită comisiile de cooperare parlamentară (CCP) și delegațiile instituite în temeiul acordurilor existente, precum și oricare alte comisii sau delegații instituite ulterior să ia parte la activitatea sa.

(2)   Invitația poate include, în special, reuniunea comisiilor de cooperare parlamentară (CCP) și a delegațiilor existente în timpul sesiunii Adunării Parlamentare Euronest.

Articolul 29

Finanțarea cheltuielilor de organizare, participare, interpretare și traducere

(1)   Fără a aduce atingere articolului 12 alineatul (1), parlamentul care găzduiește o sesiune a Adunării Parlamentare Euronest, o reuniune a biroului sau o reuniune a unei comisii sau a unui grup de lucru este responsabil pentru stabilirea modalităților practice de organizare a sesiunii sau a reuniunii.

(2)   La propunerea biroului, Adunarea Parlamentară Euronest poate recomanda să se aducă o contribuție financiară din partea altor parlamente pentru a acoperi cheltuielile de organizare a unei sesiuni a Adunării Parlamentare Euronest sau a unei reuniuni a unei comisii sau a unui grup de lucru.

(3)   Cheltuielile de călătorie, de cazare și de transport local ale fiecărui participant sunt suportate de instituția din care acesta face parte.

(4)   Costurile de organizare sunt suportate de parlamentul care găzduiește o sesiune a Adunării Parlamentare Euronest, o reuniune a biroului sau o ședință a unei comisii sau a unui grup de lucru, conform prevederilor enunțate în cele ce urmează.

(5)   Atunci când o sesiune a Adunării Parlamentare Euronest, o reuniune a biroului sau o reuniune a comisiilor sau a grupurilor de lucru este organizată în locurile de desfășurare a activității Parlamentului European, acesta, fără a aduce atingere articolului 12 alineatul (1) și în temeiul propriei diversități lingvistice, asigură interpretarea în limbile oficiale ale Uniunii Europene, în funcție de necesitățile fiecărei reuniuni și în conformitate cu Codul de conduită al Parlamentului European privind multilingvismul.

(6)   Atunci când o sesiune a Adunării Parlamentare Euronest, o reuniune a biroului sau o reuniune a comisiilor sau a grupurilor de lucru este organizată în afara locurilor de desfășurare a activității Parlamentul European, acesta, fără a aduce atingere articolului 12 alineatul (1) și în temeiul propriei diversități lingvistice, asigură interpretarea numai în limbile de lucru ale Adunării Parlamentare Euronest și în limbile oficiale ale Uniunii Europene care urmează să fie folosite de membrii Parlamentului European, în conformitate cu Codul de conduită al Parlamentului European privind multilingvismul.

(7)   Parlamentul European își asumă responsabilitatea pentru traducerea documentelor oficiale adoptate de Adunarea Parlamentară Euronest în limbile oficiale ale Uniunii Europene. Acesta își asumă, de asemenea, cu condiția ca parlamentele țărilor partenere de Europa de Est să fie de acord și în temeiul propriei sale diversități lingvistice, traducerea în limbile de lucru ale Adunării Parlamentare Euronest a documentelor elaborate în etapa pregătitoare a reuniunilor Adunării Parlamentare Euronest și ale organelor sale sau în timpul acestora. Parlamentele țărilor partenere din Europa de Est își asumă răspunderea pentru traducerea documentelor oficiale adoptate de Adunarea Parlamentară Euronest în limbile oficiale respective ale țărilor lor.

Articolul 30

Secretariat

(1)   Pentru pregătirea și buna desfășurare a lucrărilor adunării, Adunarea Parlamentară Euronest este asistată de un secretariat alcătuit din funcționari aleși din fiecare dintre cele două componente ale Adunării Parlamentare Euronest. Secretariatul acordă asistență sesiunilor plenare, biroului, comisiilor și grupurilor de lucru. În vederea garantării unei asistențe profesionale și imparțiale pentru adunare, cele două componente vor facilita cooperarea strânsă și consolidarea capacității, precum și schimbul reciproc de experiență profesională între diferitele componente ale secretariatului.

(2)   Salariile și alte cheltuieli ale membrilor secretariatului sunt suportate de parlamentele respective.

(3)   Parlamentul care găzduiește o sesiune a Adunării Parlamentare Euronest sau o reuniune a uneia dintre comisiile sale acordă asistență pentru organizarea sesiunii sau reuniunii în cauză.

Articolul 31

Interpretarea regulamentului de procedură

Copreședinții sau, la solicitarea acestora, biroul decid(e) asupra aspectelor legate de interpretarea regulamentului de procedură.

Articolul 32

Modificarea regulamentului de procedură

(1)   Hotărârile referitoare la modificarea prezentului regulament de procedură sunt luate de Adunarea Parlamentară Euronest pe baza propunerilor biroului.

(2)   Modificările se adoptă cu o majoritate de două treimi din voturile membrilor prezenți. În cazul în care, înaintea votului, s-a prezentat o cerere de vot pe componente separate de către minimum o zecime dintre membrii care provin din cel puțin două grupuri politice din Parlamentul European sau din cel puțin două delegații ale componentei partenerilor est-europeni a Adunării Parlamentare Euronest, are loc un vot în care reprezentanții componentei partenerilor est-europeni și reprezentanții componentei Parlamentului European votează separat. Textul în cauză se consideră a fi fost adoptat în cazul în care întrunește o majoritate de două treimi din voturile exprimate separat pentru ambele componente.

(3)   În lipsa unor dispoziții contrare în momentul votului, modificările la regulamentul de procedură intră în vigoare în prima zi din perioada de sesiune care urmează adoptării acestora.

---

(1)  În urma unei propuneri din partea grupului de lucru privind POR a Adunării Parlamentare Euronest, aprobată de Biroul Adunării Parlamentare Euronest la 17 martie 2015, cu scopul de a permite utilizarea echipamentului electronic, fiecare componentă ar trebui să voteze pe rând, fără ca rezultatul să fie anunțat înainte ca ambele componente să fi votat.

---

ANEXA I

COMPETENȚELE, RESPONSABILITĂȚILE, MEMBRII ȘI PROCEDURILE COMISIILOR PERMANENTE

Articolul 1

Există patru comisii parlamentare permanente, cu următoarele competențe și responsabilități:

| — | Comisia pentru afaceri politice, drepturile omului și democrație; |
| --- | --- |

—

Comisia pentru afaceri politice, drepturile omului și democrație;

| — | Comisia pentru integrare economică, apropriere legislativă și convergența cu politicile UE; |
| --- | --- |

—

Comisia pentru integrare economică, apropriere legislativă și convergența cu politicile UE;

| — | Comisia pentru securitate energetică; |
| --- | --- |

—

Comisia pentru securitate energetică;

| — | Comisia pentru afaceri sociale, educație, cultură și societatea civilă. |
| --- | --- |

—

Comisia pentru afaceri sociale, educație, cultură și societatea civilă.

I.   Comisia pentru afaceri politice, drepturile omului și democrație

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

| 1. | dezvoltarea unor instituții democratice stabile, chestiunile de guvernanță și rolul partidelor politice; |
| --- | --- |

1.

dezvoltarea unor instituții democratice stabile, chestiunile de guvernanță și rolul partidelor politice;

| 2. | promovarea dialogului politic, măsurile de dezvoltare a încrederii multilaterale și contribuția la soluționarea pașnică a conflictelor; |
| --- | --- |

2.

promovarea dialogului politic, măsurile de dezvoltare a încrederii multilaterale și contribuția la soluționarea pașnică a conflictelor;

| 3. | relațiile cu alte organizații și adunări parlamentare naționale și internaționale privind chestiuni care intră în domeniul său de competență; |
| --- | --- |

3.

relațiile cu alte organizații și adunări parlamentare naționale și internaționale privind chestiuni care intră în domeniul său de competență;

| 4. | pacea, securitatea, stabilitatea; |
| --- | --- |

4.

pacea, securitatea, stabilitatea;

| 5. | standardele electorale, reglementarea mass-media și combaterea corupției. |
| --- | --- |

5.

standardele electorale, reglementarea mass-media și combaterea corupției.

II.   Comisia pentru integrare economică, apropiere legislativă și convergență cu politicile UE

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

| 1. | monitorizarea relațiilor economice, financiare și comerciale dintre UE și partenerii est-europeni, cu țările terțe și cu organizații regionale; |
| --- | --- |

1.

monitorizarea relațiilor economice, financiare și comerciale dintre UE și partenerii est-europeni, cu țările terțe și cu organizații regionale;

| 2. | relațiile cu organizațiile internaționale relevante (în special cu Organizația Mondială a Comerțului) și cu organizațiile care activează la nivel regional pentru promovarea integrării economice și comerciale; |
| --- | --- |

2.

relațiile cu organizațiile internaționale relevante (în special cu Organizația Mondială a Comerțului) și cu organizațiile care activează la nivel regional pentru promovarea integrării economice și comerciale;

| 3. | măsurile de armonizare sau de standardizare tehnică în domeniile reglementate de instrumentele de drept internațional; |
| --- | --- |

3.

măsurile de armonizare sau de standardizare tehnică în domeniile reglementate de instrumentele de drept internațional;

| 4. | aspectele referitoare la finanțarea parteneriatului, inclusiv monitorizarea punerii în aplicare a mecanismelor Băncii Europene de Investiții și a altor instrumente și mecanisme de acest tip; |
| --- | --- |

4.

aspectele referitoare la finanțarea parteneriatului, inclusiv monitorizarea punerii în aplicare a mecanismelor Băncii Europene de Investiții și a altor instrumente și mecanisme de acest tip;

| 5. | dezvoltarea socială și umană, precum și infrastructura și serviciile sociale, inclusiv aspectele legate de sănătate; |
| --- | --- |

5.

dezvoltarea socială și umană, precum și infrastructura și serviciile sociale, inclusiv aspectele legate de sănătate;

| 6. | migrația și schimburile interumane; |
| --- | --- |

6.

migrația și schimburile interumane;

| 7. | dezvoltarea durabilă, resursele naturale, încălzirea globală și politica energetică; |
| --- | --- |

7.

dezvoltarea durabilă, resursele naturale, încălzirea globală și politica energetică;

| 8. | guvernanța în materie de mediu, investițiile în context regional, schimbările climatice; |
| --- | --- |

8.

guvernanța în materie de mediu, investițiile în context regional, schimbările climatice;

| 9. | facilitarea interconectării rețelelor de transport și de telecomunicații; |
| --- | --- |

9.

facilitarea interconectării rețelelor de transport și de telecomunicații;

| 10. | armonizarea mediului de reglementare; |
| --- | --- |

10.

armonizarea mediului de reglementare;

| 11. | cooperarea transfrontalieră. |
| --- | --- |

11.

cooperarea transfrontalieră.

III.   Comisia pentru securitate energetică

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

| 1. | monitorizarea dezvoltării și punerii în aplicare a unui mecanism reciproc de sprijin și securitate energetică; |
| --- | --- |

1.

monitorizarea dezvoltării și punerii în aplicare a unui mecanism reciproc de sprijin și securitate energetică;

| 2. | sprijinirea consolidării contactelor privind securitatea energetică și a gradului de pregătire în fața crizelor energetice; |
| --- | --- |

2.

sprijinirea consolidării contactelor privind securitatea energetică și a gradului de pregătire în fața crizelor energetice;

| 3. | sprijinirea activității grupului privind securitatea energetică; |
| --- | --- |

3.

sprijinirea activității grupului privind securitatea energetică;

| 4. | monitorizarea armonizării politicilor energetice și a legislației partenerilor, precum și diversificarea aprovizionării și a traseelor de tranzit; |
| --- | --- |

4.

monitorizarea armonizării politicilor energetice și a legislației partenerilor, precum și diversificarea aprovizionării și a traseelor de tranzit;

| 5. | sprijinirea creării unei piețe a energiei interconectate și diversificate. |
| --- | --- |

5.

sprijinirea creării unei piețe a energiei interconectate și diversificate.

IV.   Comisia pentru afaceri sociale, educație, cultură și societatea civilă

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

| 1. | promovarea cooperării în domeniul culturii și educației și al relațiilor cu organismele și agențiile internaționale relevante; |
| --- | --- |

1.

promovarea cooperării în domeniul culturii și educației și al relațiilor cu organismele și agențiile internaționale relevante;

| 2. | aspectele legate de tineret și egalitatea între femei și bărbați; |
| --- | --- |

2.

aspectele legate de tineret și egalitatea între femei și bărbați;

| 3. | monitorizarea dezvoltării societății informaționale și a rolului mass-media; |
| --- | --- |

3.

monitorizarea dezvoltării societății informaționale și a rolului mass-media;

| 4. | sprijinirea cooperării în domeniul educației, al învățării limbilor străine, al tineretului și al cercetării; |
| --- | --- |

4.

sprijinirea cooperării în domeniul educației, al învățării limbilor străine, al tineretului și al cercetării;

| 5. | relațiile cu Forumul Societății Civile și cu ONG-urile din UE și din țările partenere est-europene; |
| --- | --- |

5.

relațiile cu Forumul Societății Civile și cu ONG-urile din UE și din țările partenere est-europene;

| 6. | promovarea cooperării culturale și a dialogului intercultural. |
| --- | --- |

6.

promovarea cooperării culturale și a dialogului intercultural.

Articolul 2

(1)   Fiecare comisie permanentă are maximum 30 de membri și este alcătuită, pe cât posibil, dintr-un număr egal de membri ai ambelor componente, reflectând componența Adunării Parlamentare Euronest. Dimensiunea și componența comisiilor permanente se decid de către Adunarea Parlamentară Euronest la propunerea biroului.

(2)   Fiecare membru al Adunării Parlamentare Euronest are dreptul de a fi membru al uneia dintre comisiile permanente. În situații excepționale, un membru poate aparține de două comisii permanente.

(3)   Membrii sunt numiți în conformitate cu procedurile care urmează să fie stabilite de fiecare parlament, astfel încât să se reflecte, pe cât posibil, distribuția diferitelor grupuri politice și delegații reprezentate în Parlamentul European, respectiv, în țările partenere est-europene.

Articolul 3

(1)   Fiecare comisie alege, din rândul membrilor săi, un birou alcătuit din doi copreședinți cu statut egal (câte unul din partea fiecăreia dintre cele două componente ale Adunării Parlamentare Euronest) și patru vicepreședinți (câte doi din partea fiecăreia dintre cele două componente ale Adunării Parlamentare Euronest), procedurile electorale și durata mandatelor aferente fiind fixate de fiecare componentă.

(2)   Copreședinții decid de comun acord ordinea în care vor prezida fiecare ședință a comisiei.

(3)   Comisiile pot numi raportori pentru examinarea chestiunilor specifice care sunt de competența lor și pentru întocmirea rapoartelor care urmează să fie prezentate Adunării Parlamentare Euronest, cu autorizația biroului, în conformitate cu regulamentul de procedură.

(4)   Comisiile permanente pot dezbate punctele de pe ordinea lor de zi fără a întocmi un raport și pot informa biroul în scris cu privire la faptul că punctele respective au fost dezbătute.

(5)   Comisiile raportează cu privire la activitatea lor în fața Adunării Parlamentare Euronest.

Articolul 4

(1)   Comisiile se reunesc la convocarea copreședinților lor pentru cel mult două reuniuni pe an, dintre care una în perioada de sesiune plenară a Adunării Parlamentare Euronest.

(2)   Orice membru poate depune amendamente spre a fi examinate în comisie.

(3)   În ceea ce privește procedura, regulamentul de procedură al Adunării Parlamentare Euronest se aplică mutatis mutandis în cazul reuniunilor comisiilor. În special, cvorumul este întrunit dacă sunt prezenți cel puțin o treime dintre membrii fiecărei componente.

(4)   Cu excepția cazului în care o comisie decide altfel, toate reuniunile sunt publice.

---

ANEXA II

LUNGIMEA TEXTELOR

Textelor depuse în vederea traducerii și reproducerii li se aplică următoarele limite maxime:

| — | expuneri de motive, documente de lucru pregătitoare și procese-verbale ale reuniunilor grupurilor de lucru și ale misiunilor de informare: 6 pagini; |
| --- | --- |

—

expuneri de motive, documente de lucru pregătitoare și procese-verbale ale reuniunilor grupurilor de lucru și ale misiunilor de informare: 6 pagini;

| — | propuneri de rezoluții din cadrul rapoartelor și subiecte cu caracter urgent: 4 pagini, incluzând considerentele, dar excluzând referirile. |
| --- | --- |

—

propuneri de rezoluții din cadrul rapoartelor și subiecte cu caracter urgent: 4 pagini, incluzând considerentele, dar excluzând referirile.

Se consideră o pagină un text de 1 500 de caractere tipărite, fără a număra spațiile.

Prezenta anexă poate fi modificată de birou.

---

| 23.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 315/40 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 315/40

---

REGULAMENTUL DE PROCEDURĂ

al comisiilor permanente ale Adunării Parlamentare Euronest adoptat de Adunarea Parlamentară Euronest la 3 mai 2011 și modificat la 29 mai 2013 la Bruxelles și la 18 martie 2015 la Erevan

(2015/C 315/08)

În conformitate cu articolul 25 alineatul (3) din Regulamentul de procedură al Adunării Parlamentare Euronest ținând cont de propunerea din partea biroului, Adunarea Parlamentară Euronest adoptă prezentul Regulament de procedură al comisiilor permanente.

Articolul 1

Domeniul de aplicare

(1)   Regulamentul de procedură al comisiilor permanente stabilește mecanismele de lucru comune pentru toate cele patru comisii permanente ale Adunării Parlamentare Euronest (denumite în continuare „comisiile”):

| — | Comisia pentru afaceri politice, drepturile omului și democrație; |
| --- | --- |

—

Comisia pentru afaceri politice, drepturile omului și democrație;

| — | Comisia pentru integrare economică, apropriere legislativă și convergență cu politicile UE; |
| --- | --- |

—

Comisia pentru integrare economică, apropriere legislativă și convergență cu politicile UE;

| — | Comisia pentru securitate energetică; |
| --- | --- |

—

Comisia pentru securitate energetică;

| — | Comisia pentru afaceri sociale, educație, cultură și societatea civilă. |
| --- | --- |

—

Comisia pentru afaceri sociale, educație, cultură și societatea civilă.

(2)   Regulamentul de procedură al Adunării Parlamentare Euronest se aplică, Mutatis Mutandis, reuniunilor comisiilor fără a aduce atingere Regulamentului de procedură al comisiilor permanente.

Articolul 2

Componență

(1)   O comisie are maximum 30 de membri și este alcătuită din:

| — | 15 membri ai Parlamentului European; |
| --- | --- |

—

15 membri ai Parlamentului European;

| — | 15 membri care sunt deputați proveniți din parlamentele participante ale țărilor partenere est-europene (1). |
| --- | --- |

—

15 membri care sunt deputați proveniți din parlamentele participante ale țărilor partenere est-europene (1).

Acest lucru reflectă componența Adunării Parlamentare Euronest.

(2)   Fiecare membru al Adunării Parlamentare Euronest are dreptul de a fi membru al uneia dintre comisiile permanente. În situații excepționale, un membru poate aparține de două comisii permanente.

(3)   Membrii sunt numiți în conformitate cu procedurile care urmează să fie stabilite de fiecare parlament, astfel încât să se reflecte, pe cât posibil, distribuția diferitelor grupuri politice și delegații reprezentate în Parlamentul European, respectiv, în țările partenere est-europene.

(4)   Dimensiunea și componența comisiilor permanente se aprobă de către Adunarea Parlamentară Euronest la propunerea biroului.

Articolul 3

Președinția și biroul

(1)   Fiecare comisie alege, din rândul membrilor săi, un birou alcătuit din doi copreședinți cu statut egal (câte unul din partea fiecărei componente) și patru vicepreședinți (câte doi din partea fiecărei componente), procedurile electorale și durata mandatelor aferente fiind decise separat de fiecare componentă.

(2)   Copreședinții decid de comun acord ordinea în care vor prezida reuniunea comisiei.

Articolul 4

Membrii supleanți

(1)   Orice membru titular care nu poate participa la o reuniune a comisiei poate fi înlocuit de un membru supleant din aceeași componentă a adunării, sub rezerva acordului între cei doi membri. Președintele trebuie informat cu privire la orice înlocuire înainte de începerea reuniunii.

(2)   În cadrul comisiei, membrul supleant dispune de aceleași drepturi și este supus acelorași obligații ca și membrul titular.

Articolul 5

Reuniuni

(1)   Comisiile se reunesc la convocarea copreședinților lor pentru cel mult două reuniuni pe an, dintre care una în perioada de sesiune plenară a Adunării Parlamentare Euronest.

(2)   La propunerea biroului comisiei, copreședinții elaborează și prezintă proiectul de ordine de zi al fiecărei reuniuni a comisiei.

(3)   Reuniunile comisiilor se desfășoară în limbile de lucru ale Adunării Parlamentare Euronest. Cu excepția cazului în care o comisie decide altfel, toate reuniunile sunt publice.

(4)   Președintele conduce ședința, se asigură că este respectat Regulamentul de procedură, menține ordinea, dă cuvântul vorbitorilor, declară discuțiile închise, supune problemele la vot și anunță rezultatul voturilor.

(5)   Niciun membru nu poate să vorbească, exceptând cazul în care președintele îi solicită să facă acest lucru. Un vorbitor nu poate fi întrerupt decât din rațiuni de ordine. Dacă un vorbitor se îndepărtează de la subiect, președintele îl cheamă la ordine și, cu a doua ocazie, îi poate interzice să mai ia cuvântul pe marginea aceluiași subiect până la încheierea dezbaterilor.

(6)   Președintele îl cheamă la ordine pe orice membru al comisiei care perturbă desfășurarea ședinței. În caz de recidivă, președintele îl poate evacua din sală pe membrul respectiv până la terminarea reuniunii.

(7)   Două sau mai multe comisii pot, cu acordul birourilor lor, să organizeze reuniuni comune cu privire la subiecte de interes comun pentru acestea.

Articolul 6

Rapoarte și subiecte urgente

(1)   Comisiile pot numi raportori pentru examinarea chestiunilor specifice care sunt de competența lor și pentru întocmirea rapoartelor care urmează să fie prezentate Adunării Parlamentare Euronest, cu autorizația biroului. Numărul acestor rapoarte este limitat, în principiu, la un raport per comisie per ședință. Biroul poate decide, la cererea copreședinților comisiilor, cu privire la numărul de rapoarte care vor fi votate în fiecare sesiune în funcție de progresul activității dedicate pregătirii acestora.

(2)   În mod excepțional, o comisie poate propune Adunării Parlamentare Euronest subiecte urgente. Numărul subiectelor urgente este limitat în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul de procedură al Adunării Parlamentare Euronest.

(3)   În plus, comisiile pot discuta alte puncte de pe ordinea de zi a acestora fără un raport și pot informa Biroul Adunării Parlamentare Euronest în scris că punctele în cauză au fost discutate.

(4)   Comisiile raportează cu privire la activitatea lor în fața Adunării Parlamentare Euronest.

Articolul 7

Cvorum și vot

(1)   Cvorumul unei comisii este atins atunci când cel puțin o treime din membrii fiecărei componente sunt prezenți.

(2)   Toate voturile sunt valabile indiferent de numărul alegătorilor. Cu toate acestea, orice membru al comisiei poate solicita stabilirea cvorumului înainte de vot. Dacă în urma unei astfel de solicitări cvorumul nu este stabilit, votul este amânat.

(3)   Comisia adoptă decizii cu o majoritate de două treimi din membrii care au participat la vot. Orice membru poate depune amendamente spre a fi examinate în comisie. Comisia votează prin ridicarea mâinii, fiecare membru având dreptul la un singur vot, personal și netransferabil.

(4)   Numărarea voturilor se face de către comisia de numărare a voturilor, care este compusă din două părți egale ale reprezentanților secretariatelor fiecărei componente a Adunării Parlamentare Euronest. Comisia de numărare a voturilor este numită de birou (sau de copreședinții comisiei) înainte de începerea reuniunii relevante și raportează rezultatul numărării voturilor direct copreședinților.

(5)   Orice membru poate depune amendamente spre a fi examinate în comisie, în termenul anunțat de copreședinți. Aceste amendamente trebuie să se refere la textul pe care doresc să îl modifice și să fie depuse în scris. Amendamentele orale pot fi luate în considerare numai dacă vizează corectarea erorilor faptice sau lingvistice. Nu ar trebui să se ia în considerare niciun alt amendament oral.

(6)   În cazul în care, înaintea votului, s-a prezentat o cerere de vot pe componente separate de către minimum trei membri ai comisiei care provin din cel puțin două grupuri politice din Parlamentul European sau din cel puțin două delegații ale componentei partenerilor est-europeni a Adunării Parlamentare Euronest, are loc un vot în care reprezentanții componentei partenerilor est-europeni și reprezentanții componentei Parlamentului European votează separat, deși simultan. Textul în cauză este adoptat în cazul în care întrunește o majoritate de două treimi din voturile exprimate separat pentru ambele componente.

(7)   În cazul în care textul care urmează să fie supus votului conține două sau mai multe prevederi sau referințe la două sau mai multe puncte sau se poate împărți în alte două părți având o semnificație diferită și/sau valoare normativă, un vot pe părți poate fi solicitat din partea unui grup politic din cadrul Parlamentului European sau din partea unui număr de minimum un membru din cadrul Adunării Parlamentare Euronest. Cererea este prezentată în scris copreședinților până la ora 18.00 în ziua anterioară votării, în cazul în care copreședinții nu stabilesc un alt termen și va fi considerată, în principiu, acceptată.

Articolul 8

Alte modalități

(1)   Parlamentul care găzduiește o reuniune a comisiei este responsabil pentru modalitățile practice, pentru asistență și pentru costurile aferente organizării reuniunii.

(2)   Cu toate acestea, la propunerea biroului, Adunarea Parlamentară Euronest poate recomanda furnizarea unei contribuții financiare din partea altor parlamente pentru a acoperi cheltuielile pentru organizarea reuniunii unei comisii.

Articolul 9

Interpretarea regulamentului

Copreședinții sau, la cererea lor, biroul unei comisii au dreptul de a decide în privința tuturor aspectelor legate de interpretarea Regulamentului de procedură al comisiilor permanente.

Articolul 10

Modificarea Regulamentului de procedură al comisiilor permanente

(1)   Modificările aduse Regulamentului de procedură al comisiilor permanente sunt adoptate de Adunarea Parlamentară Euronest pe baza propunerilor biroului.

(2)   Amendamentele sunt adoptate cu o majoritate de două treimi dintre membrii care au participat la vot. În cazul în care, înaintea votului, s-a prezentat o cerere de vot pe componente separate de către minimum o zecime dintre membrii care provin din cel puțin două grupuri politice din Parlamentul European sau din cel puțin două delegații ale componentei partenerilor est-europeni a Adunării Parlamentare Euronest, are loc un vot în care reprezentanții componentei partenerilor est-europeni și reprezentanții componentei Parlamentului European votează separat. Textul în cauză se consideră a fi fost adoptat în cazul în care întrunește o majoritate de două treimi din voturile exprimate separat pentru ambele componente.

(3)   În lipsa unor dispoziții contrare în momentul votului, modificările aduse Regulamentului de procedură al comisiilor permanente intră în vigoare imediat după adoptarea sa.

---

(1)  La aderarea unei alte țări partenere est-europene (Belarus), locurile urmează să fie redistribuite între țările partenere est-europene.

---