# Az Európai Unió C 72E/2014

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.CE2014.072.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 72E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 57. évfolyam2014. március 11. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.CE2014.072.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 72E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

57. évfolyam2014. március 11.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2012–20132012. október 25–26-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 15 E, 2013.1.18.ELFOGADOTT SZÖVEGEK |
| | 2012. október 25., csütörtök |
| 2014/C 072E/01 | Az európai polgároknak és vállalkozásoknak az egységes piac működésével kapcsolatos aggályaiAz Európai Parlament 2012. október 25-i állásfoglalása az európai polgároknak és vállalkozásoknak az egységes piac működésével kapcsolatos 20 legfőbb aggályáról (2012/2044(INI)) | 1 |
| 2014/C 072E/02 | Az EU és Japán közötti kereskedelmi tárgyalásokAz Európai Parlament 2012. október 25-i állásfoglalása az EU és Japán közötti kereskedelmi tárgyalásokról (2012/2711(RSP)) | 16 |
| 2014/C 072E/03 | 2011. évi uniós jelentés a politikák fejlesztési célú koherenciájárólAz Európai Parlament 2012. október 25-i állásfoglalása a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2011. évi uniós jelentésről (2012/2063(INI)) | 21 |
| | 2012. október 26., péntek |
| 2014/C 072E/04 | Az emberi jogok helyzete az Egyesült Arab EmírségekbenAz Európai Parlament 2012. október 26-i állásfoglalása az emberi jogok helyzetéről az Egyesült Arab Emírségekben (2012/2842(RSP)) | 40 |
| 2014/C 072E/05 | A lányok hátrányos megkülönböztetése Pakisztánban, különösen Malála Júszafzaj eseteAz Európai Parlament 2012. október 26-i állásfoglalása a lányok hátrányos megkülönböztetéséről Pakisztánban, és különösen Malálá Júszafzaj esetéről (2012/2843(RSP)) | 43 |
| 2014/C 072E/06 | A kambodzsai helyzetAz Európai Parlament 2012. október 26-i állásfoglalása a kambodzsai helyzetről (2012/2844(RSP)) | 48 |
| 2014/C 072E/07 | Innovatív pénzügyi eszközök a következő többéves pénzügyi kerettel összefüggésbenAz Európai Parlament 2012. október 26-i állásfoglalása az innovatív pénzügyi eszközökről a következő többéves pénzügyi kerettel összefüggésben (2012/2027(INI)) | 51 |
| 2014/C 072E/08 | Éves jelentés az európai ombudsman 2011. évi tevékenységérőlAz Európai Parlament 2012. október 26-i állásfoglalása az európai ombudsman 2011. évi tevékenységéről szóló éves jelentésről (2012/2049(INI)) | 59 |
| 2014/C 072E/09 | A gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszter: a 2012. évi prioritások végrehajtásaAz Európai Parlament 2012. október 26-i állásfoglalása a gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszterről: a 2012. évi prioritások végrehajtása (2012/2150(INI)) | 64 |
| 2014/C 072E/10 | Az Unió és Oroszország közötti kereskedelmi kapcsolatokról Oroszország WTO-hoz történő csatlakozását követőenAz Európai Parlament 2012. október 26-i állásfoglalása az Unió és Oroszország közötti kereskedelmi kapcsolatokról Oroszország WTO-hoz történő csatlakozását követően (2012/2695(RSP)) | 77 |
| 2014/C 072E/11 | Választások BelaruszbanAz Európai Parlament 2012. október 26-i állásfoglalása a 2012. szeptember 23-i parlamenti választások utáni belarusz helyzetről (2012/2815(RSP)) | 81 |
| 2014/C 072E/12 | Választások GrúziábanAz Európai Parlament 2012. október 26-i állásfoglalása a grúziai választásokról (2012/2816(RSP)) | 87 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2012–20132012. október 25–26-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 15 E, 2013.1.18.ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2012. október 25., csütörtök

2014/C 072E/01

Az európai polgároknak és vállalkozásoknak az egységes piac működésével kapcsolatos aggályaiAz Európai Parlament 2012. október 25-i állásfoglalása az európai polgároknak és vállalkozásoknak az egységes piac működésével kapcsolatos 20 legfőbb aggályáról (2012/2044(INI))

1

2014/C 072E/02

Az EU és Japán közötti kereskedelmi tárgyalásokAz Európai Parlament 2012. október 25-i állásfoglalása az EU és Japán közötti kereskedelmi tárgyalásokról (2012/2711(RSP))

16

2014/C 072E/03

2011. évi uniós jelentés a politikák fejlesztési célú koherenciájárólAz Európai Parlament 2012. október 25-i állásfoglalása a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2011. évi uniós jelentésről (2012/2063(INI))

21

2012. október 26., péntek

2014/C 072E/04

Az emberi jogok helyzete az Egyesült Arab EmírségekbenAz Európai Parlament 2012. október 26-i állásfoglalása az emberi jogok helyzetéről az Egyesült Arab Emírségekben (2012/2842(RSP))

40

2014/C 072E/05

A lányok hátrányos megkülönböztetése Pakisztánban, különösen Malála Júszafzaj eseteAz Európai Parlament 2012. október 26-i állásfoglalása a lányok hátrányos megkülönböztetéséről Pakisztánban, és különösen Malálá Júszafzaj esetéről (2012/2843(RSP))

43

2014/C 072E/06

A kambodzsai helyzetAz Európai Parlament 2012. október 26-i állásfoglalása a kambodzsai helyzetről (2012/2844(RSP))

48

2014/C 072E/07

Innovatív pénzügyi eszközök a következő többéves pénzügyi kerettel összefüggésbenAz Európai Parlament 2012. október 26-i állásfoglalása az innovatív pénzügyi eszközökről a következő többéves pénzügyi kerettel összefüggésben (2012/2027(INI))

51

2014/C 072E/08

Éves jelentés az európai ombudsman 2011. évi tevékenységérőlAz Európai Parlament 2012. október 26-i állásfoglalása az európai ombudsman 2011. évi tevékenységéről szóló éves jelentésről (2012/2049(INI))

59

2014/C 072E/09

A gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszter: a 2012. évi prioritások végrehajtásaAz Európai Parlament 2012. október 26-i állásfoglalása a gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszterről: a 2012. évi prioritások végrehajtása (2012/2150(INI))

64

2014/C 072E/10

Az Unió és Oroszország közötti kereskedelmi kapcsolatokról Oroszország WTO-hoz történő csatlakozását követőenAz Európai Parlament 2012. október 26-i állásfoglalása az Unió és Oroszország közötti kereskedelmi kapcsolatokról Oroszország WTO-hoz történő csatlakozását követően (2012/2695(RSP))

77

2014/C 072E/11

Választások BelaruszbanAz Európai Parlament 2012. október 26-i állásfoglalása a 2012. szeptember 23-i parlamenti választások utáni belarusz helyzetről (2012/2815(RSP))

81

2014/C 072E/12

Választások GrúziábanAz Európai Parlament 2012. október 26-i állásfoglalása a grúziai választásokról (2012/2816(RSP))

87

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2012. október 25., csütörtök |
| 2014/C 072E/13 | Az EK és Szerbia közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az EK és Szerbia közötti ideiglenes megállapodás alkalmazására vonatkozó eljárások ***IAz Európai Parlament 2012. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az egyrészről az Európai Közösség és másrészről a Szerb Köztársaság közötti ideiglenes megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0938 – C7-0010/2012 – 2011/0465(COD)) | 91 |
| P7_TC1-COD(2011)0465Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. október 25-én került elfogadásra az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az egyrészről az Európai Közösség és másrészről a Szerb Köztársaság közötti ideiglenes megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 92 |
| 2014/C 072E/14 | A 2003/17/EK tanácsi határozatban előírt alkalmazási időszak meghosszabbítása, és az egyik harmadik ország, valamint a termelés minősítését és ellenőrzését végző egyes hatóságok nevének változása ***IAz Európai Parlament 2012. október 25-i jogalkotási állásfoglalása a 2003/17/EK tanácsi határozatnak az alkalmazási időszak meghosszabbítása, az egyik harmadik ország, valamint a minősítést és a termelés ellenőrzését végző egyes hatóságok nevének változása tekintetében való módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2012)0343 – C7-0161/2012 – 2012/0165(COD)) | 98 |
| P7_TC1-COD(2012)0165Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. október 25-én került elfogadásra a 2003/17/EK tanácsi határozatnak az alkalmazási időszak meghosszabbítása, az egyik harmadik ország, valamint a termelés jóváhagyását és ellenőrzését végző egyes hatóságok nevének változása tekintetében való módosításáról szóló 2012/.../EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 99 |
| 2014/C 072E/15 | A halászati erőforrások védelme és fenntartható kiaknázása ***IAz Európai Parlament 2012. október 25-i jogalkotási állásfoglalása a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló 2371/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0277 – C7-0137/2012 – 2012/0143(COD)) | 99 |
| P7_TC1-COD(2012)0143Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. október 25-én került elfogadásra a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló 2371/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 100 |
| 2014/C 072E/16 | A mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalma ***Az Európai Parlament 2012. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (08741/2012 – C7-0173/2012 – 2012/0069(NLE)) | 100 |
| 2014/C 072E/17 | Az Élelmezésisegély-egyezmény Európai Unió nevében történő megkötése ***Az Európai Parlament 2012. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az Élelmezésisegély-egyezmény Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12267/2012 – C7-0210/2012– 2012/0183(NLE)) | 101 |
| 2014/C 072E/18 | Az uniós polgárok konzuli védelme külföldön *Az Európai Parlament 2012. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az uniós polgárok külföldön történő konzuli védelméről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0881 – C7-0017/2012 – 2011/0432(CNS)) | 101 |
| 2014/C 072E/19 | Az Európai Központi Bank Igazgatósága egy tagjának kinevezésérőlAz Európai Parlament 2012. október 25-i határozata az Európai Központi Bank Igazgatósága egy tagjának kinevezéséről szóló tanácsi ajánlásról (C7-0195/2012 – 2012/0806(NLE)) | 118 |
| 2014/C 072E/20 | Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelem ***IAz Európai Parlament 2012. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 1225/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0270 – C7-0146/2012 – 2012/0145(COD)) | 120 |
| P7_TC1-COD(2012)0145Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. október 25-én került elfogadásra az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 1225/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 120 |
| | 2012. október 26., péntek |
| 2014/C 072E/21 | Az USA és az EU közötti, az irodai berendezések energiahatékonyságára vonatkozó címkézési programok összehangolásáról szóló megállapodás ***Az Európai Parlament 2012. október 26-i jogalkotási állásfoglalása az Amerikai Egyesült Államok kormánya és az Európai Unió közötti, az irodai berendezések energiahatékonyságára vonatkozó címkézési programok összehangolásáról szóló megállapodás aláírásáról és megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (09890/2012 – C7-0134/2012 – 2012/0048(NLE)) | 123 |
| 2014/C 072E/22 | A pénzügyi eszközök piacai és a 2004/39/EK irányelv hatályon kívül helyezése (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2012. október 26-án elfogadott módosításai a pénzügyi eszközök piacairól és a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (átdolgozás) (COM(2011)0656 – C7-0382/2011 – 2011/0298(COD)) | 123 |
| AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVEa pénzügyi eszközök piacairól és a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 124 |
| I. MELLÉKLET | 241 |
| II. MELLÉKLET | 244 |
| IIA. MELLÉKLET | 246 |
| IIB. MELLÉKLET | 247 |
| 2014/C 072E/23 | A pénzügyi eszközök piacai és a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló európai piaci infrastruktúra-rendelet módosítása ***IAz Európai Parlament 2012. október 26-án elfogadott módosításai a pénzügyi eszközök piacairól és a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló [EMIR] rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2011)0652 – C7-0359/2011 – 2011/0296(COD)) | 254 |
| AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa pénzügyi eszközök piacairól és a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU rendelet módosításáról (
  1
  ) | 255 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2012. október 25., csütörtök

2014/C 072E/13

Az EK és Szerbia közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az EK és Szerbia közötti ideiglenes megállapodás alkalmazására vonatkozó eljárások ***IAz Európai Parlament 2012. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az egyrészről az Európai Közösség és másrészről a Szerb Köztársaság közötti ideiglenes megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0938 – C7-0010/2012 – 2011/0465(COD))

91

P7_TC1-COD(2011)0465Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. október 25-én került elfogadásra az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az egyrészről az Európai Közösség és másrészről a Szerb Köztársaság közötti ideiglenes megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

92

2014/C 072E/14

A 2003/17/EK tanácsi határozatban előírt alkalmazási időszak meghosszabbítása, és az egyik harmadik ország, valamint a termelés minősítését és ellenőrzését végző egyes hatóságok nevének változása ***IAz Európai Parlament 2012. október 25-i jogalkotási állásfoglalása a 2003/17/EK tanácsi határozatnak az alkalmazási időszak meghosszabbítása, az egyik harmadik ország, valamint a minősítést és a termelés ellenőrzését végző egyes hatóságok nevének változása tekintetében való módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2012)0343 – C7-0161/2012 – 2012/0165(COD))

98

P7_TC1-COD(2012)0165Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. október 25-én került elfogadásra a 2003/17/EK tanácsi határozatnak az alkalmazási időszak meghosszabbítása, az egyik harmadik ország, valamint a termelés jóváhagyását és ellenőrzését végző egyes hatóságok nevének változása tekintetében való módosításáról szóló 2012/.../EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

99

2014/C 072E/15

A halászati erőforrások védelme és fenntartható kiaknázása ***IAz Európai Parlament 2012. október 25-i jogalkotási állásfoglalása a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló 2371/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0277 – C7-0137/2012 – 2012/0143(COD))

99

P7_TC1-COD(2012)0143Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. október 25-én került elfogadásra a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló 2371/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

100

2014/C 072E/16

A mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalma ***Az Európai Parlament 2012. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (08741/2012 – C7-0173/2012 – 2012/0069(NLE))

100

2014/C 072E/17

Az Élelmezésisegély-egyezmény Európai Unió nevében történő megkötése ***Az Európai Parlament 2012. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az Élelmezésisegély-egyezmény Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12267/2012 – C7-0210/2012– 2012/0183(NLE))

101

2014/C 072E/18

Az uniós polgárok konzuli védelme külföldön *Az Európai Parlament 2012. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az uniós polgárok külföldön történő konzuli védelméről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0881 – C7-0017/2012 – 2011/0432(CNS))

101

2014/C 072E/19

Az Európai Központi Bank Igazgatósága egy tagjának kinevezésérőlAz Európai Parlament 2012. október 25-i határozata az Európai Központi Bank Igazgatósága egy tagjának kinevezéséről szóló tanácsi ajánlásról (C7-0195/2012 – 2012/0806(NLE))

118

2014/C 072E/20

Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelem ***IAz Európai Parlament 2012. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 1225/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0270 – C7-0146/2012 – 2012/0145(COD))

120

P7_TC1-COD(2012)0145Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. október 25-én került elfogadásra az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 1225/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

120

2012. október 26., péntek

2014/C 072E/21

Az USA és az EU közötti, az irodai berendezések energiahatékonyságára vonatkozó címkézési programok összehangolásáról szóló megállapodás ***Az Európai Parlament 2012. október 26-i jogalkotási állásfoglalása az Amerikai Egyesült Államok kormánya és az Európai Unió közötti, az irodai berendezések energiahatékonyságára vonatkozó címkézési programok összehangolásáról szóló megállapodás aláírásáról és megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (09890/2012 – C7-0134/2012 – 2012/0048(NLE))

123

2014/C 072E/22

A pénzügyi eszközök piacai és a 2004/39/EK irányelv hatályon kívül helyezése (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2012. október 26-án elfogadott módosításai a pénzügyi eszközök piacairól és a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (átdolgozás) (COM(2011)0656 – C7-0382/2011 – 2011/0298(COD))

123

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVEa pénzügyi eszközök piacairól és a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

124

I. MELLÉKLET

241

II. MELLÉKLET

244

IIA. MELLÉKLET

246

IIB. MELLÉKLET

247

2014/C 072E/23

A pénzügyi eszközök piacai és a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló európai piaci infrastruktúra-rendelet módosítása ***IAz Európai Parlament 2012. október 26-án elfogadott módosításai a pénzügyi eszközök piacairól és a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló [EMIR] rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2011)0652 – C7-0359/2011 – 2011/0296(COD))

254

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa pénzügyi eszközök piacairól és a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU rendelet módosításáról (
  1
  )

648/2012/EU

1

255

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament ÜLÉSSZAK: 2012–2013 2012. október 25–26-i ülések Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 15 E, 2013.1.18. ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2012. október 25., csütörtök

| 11.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 72/1

---

2012. október 25., csütörtökAz európai polgároknak és vállalkozásoknak az egységes piac működésével kapcsolatos aggályai

P7_TA(2012)0395

Az Európai Parlament 2012. október 25-i állásfoglalása az európai polgároknak és vállalkozásoknak az egységes piac működésével kapcsolatos 20 legfőbb aggályáról (2012/2044(INI))

2014/C 72 E/01

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az európai polgároknak és vállalkozásoknak az egységes piac működésével kapcsolatos 20 legfőbb aggályáról szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2011)1003), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai polgároknak és vállalkozásoknak az egységes piac működésével kapcsolatos 20 legfőbb aggályáról szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2011)1003),

| — | tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez – »Együtt egy újfajta növekedésért«” című bizottsági közleményre (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez – »Együtt egy újfajta növekedésért«” című bizottsági közleményre (COM(2011)0206),

| — | tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé – A magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságért – 50 javaslat az együttes munka, vállalkozás és a cserekapcsolatok javítása érdekében” című bizottsági közleményre (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé – A magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságért – 50 javaslat az együttes munka, vállalkozás és a cserekapcsolatok javítása érdekében” című bizottsági közleményre (COM(2010)0608),

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel az „Egységes piac a 21. századi Európa számára” című bizottsági közleményre (COM(2007)0724) és a közleményt kísérő, „Az egységes piac: az elért eredmények áttekintése” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2007)1521), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egységes piac a 21. századi Európa számára” című bizottsági közleményre (COM(2007)0724) és a közleményt kísérő, „Az egységes piac: az elért eredmények áttekintése” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2007)1521),

| — | tekintettel az egységes piac felülvizsgálatáról szóló 2007. szeptember 4-i állásfoglalására (1) és „Az egységes piac felülvizsgálata egy év elteltével” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2008)3064), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piac felülvizsgálatáról szóló 2007. szeptember 4-i állásfoglalására (1) és „Az egységes piac felülvizsgálata egy év elteltével” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2008)3064),

| — | tekintettel a Bizottság „Intelligens szabályozás az Európai Unióban” című közleményére (COM(2010)0543), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Intelligens szabályozás az Európai Unióban” című közleményére (COM(2010)0543),

| — | tekintettel a Bizottságnak az európai uniós jog alkalmazásának nyomon követéséről szóló 27. éves jelentésére (2009) (COM(2010)0538), valamint az ezt kísérő, „Az egyes ágazatok helyzete” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2010)1143), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az európai uniós jog alkalmazásának nyomon követéséről szóló 27. éves jelentésére (2009) (COM(2010)0538), valamint az ezt kísérő, „Az egyes ágazatok helyzete” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2010)1143),

| — | tekintettel „Az eredmények Európája – a közösségi jog alkalmazása” című bizottsági közleményre (COM(2007)0502), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az eredmények Európája – a közösségi jog alkalmazása” című bizottsági közleményre (COM(2007)0502),

| — | tekintettel a Bizottság 2009. június 29-i, az egységes piac működésének javítását célzó intézkedésekről szóló ajánlására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2009. június 29-i, az egységes piac működésének javítását célzó intézkedésekről szóló ajánlására (2),

| — | tekintettel az egységes piaci intézkedéscsomagra vonatkozó, 2010. december 10-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piaci intézkedéscsomagra vonatkozó, 2010. december 10-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel Mario Montinak a Bizottsághoz benyújtott, az egységes piac újjáélesztéséről szóló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Mario Montinak a Bizottsághoz benyújtott, az egységes piac újjáélesztéséről szóló jelentésére,

| — | tekintettel „Az egységes piac létrehozásáról a fogyasztók és az állampolgárok számára” című, 2010. május 20-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piac létrehozásáról a fogyasztók és az állampolgárok számára” című, 2010. május 20-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a 21. belső piaci eredménytáblára (2010) és a belső piaci eredménytábláról szóló 2010. március 9-i (4) és 2008. szeptember 23-i (5) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 21. belső piaci eredménytáblára (2010) és a belső piaci eredménytábláról szóló 2010. március 9-i (4) és 2008. szeptember 23-i (5) állásfoglalására,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 258–260. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 258–260. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 7., 10. és 15. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 7., 10. és 15. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, és a Gazdasági és Monetáris Bizottság, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Jogi Bizottság, és a Petíciós Bizottság véleményére (A7-0310/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, és a Gazdasági és Monetáris Bizottság, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Jogi Bizottság, és a Petíciós Bizottság véleményére (A7-0310/2012),

| A. | mivel az európai polgároknak és vállalkozásoknak az egységes piac működésével kapcsolatos 20 legfőbb aggályáról szóló dokumentum megerősíti, hogy az egységes piaccal kapcsolatos elvárások és a tényleges helyzet között még vannak eltérések; |
| --- | --- |

A.

mivel az európai polgároknak és vállalkozásoknak az egységes piac működésével kapcsolatos 20 legfőbb aggályáról szóló dokumentum megerősíti, hogy az egységes piaccal kapcsolatos elvárások és a tényleges helyzet között még vannak eltérések;

| B. | mivel még mindig túl sok olyan akadály van, amelyek miatt az uniós polgárok nem tudják teljes mértékben kiaknázni az egységes piac előnyeit, ami akadályozza az egyazon közösséghez tartozás érzésének kialakulását; mivel sürgősen orvosolni kell e nehézségeket, hogy az uniós polgárok teljes mértékben élvezhessék a szabad mozgáshoz való jogot, valamint az európai uniós tagságból származó előnyöket; |
| --- | --- |

B.

mivel még mindig túl sok olyan akadály van, amelyek miatt az uniós polgárok nem tudják teljes mértékben kiaknázni az egységes piac előnyeit, ami akadályozza az egyazon közösséghez tartozás érzésének kialakulását; mivel sürgősen orvosolni kell e nehézségeket, hogy az uniós polgárok teljes mértékben élvezhessék a szabad mozgáshoz való jogot, valamint az európai uniós tagságból származó előnyöket;

| C. | mivel az akadályok felszámolása és az egységes piac fellendítése alapvető fontosságú az Európát jelenleg sújtó gazdasági, pénzügyi és társadalmi válság idején, hozzájárulva az innovációhoz, a növekedéshez, a versenyképesség fokozásához, a munkahelyteremtéshez, valamint az európaiak egységes piacba vetett bizalmának erősítéséhez; mivel az egységes piac megerősítése előnyös valamennyi európai polgár számára, és ezáltal hozzájárul az Unió területi, gazdasági és társadalmi kohéziójához; |
| --- | --- |

C.

mivel az akadályok felszámolása és az egységes piac fellendítése alapvető fontosságú az Európát jelenleg sújtó gazdasági, pénzügyi és társadalmi válság idején, hozzájárulva az innovációhoz, a növekedéshez, a versenyképesség fokozásához, a munkahelyteremtéshez, valamint az európaiak egységes piacba vetett bizalmának erősítéséhez; mivel az egységes piac megerősítése előnyös valamennyi európai polgár számára, és ezáltal hozzájárul az Unió területi, gazdasági és társadalmi kohéziójához;

| D. | mivel az egységes piac alapvetően járul hozzá az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósulásához, valamint a fenntartható, intelligens és inkluzív növekedés hármas célkitűzésének eléréséhez; mivel az egységes piac fellendítésével kapcsolatos politikai gondolkodás új paradigmájának a polgárokat, a fogyasztókat és elsősorban a kkv-kat kell a középpontba állítania; |
| --- | --- |

D.

mivel az egységes piac alapvetően járul hozzá az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósulásához, valamint a fenntartható, intelligens és inkluzív növekedés hármas célkitűzésének eléréséhez; mivel az egységes piac fellendítésével kapcsolatos politikai gondolkodás új paradigmájának a polgárokat, a fogyasztókat és elsősorban a kkv-kat kell a középpontba állítania;

| E. | mivel az európai polgárok a bankok által támasztott különböző nehézségekkel, illetve bonyolult és diszkriminatív követelményekkel találják szemben magukat a számlanyitás során, így 30 millió európai polgár nem rendelkezik bankszámlával, ami gátolja a mobilitást; mivel az Eurobarométer adatai szerint a megkérdezett fogyasztók 29 %-ának nehézséget okoz a folyószámlákkal kapcsolatos különböző ajánlatok összevetése, és nem képesek kiválasztani az igényeiknek legjobban megfelelő számlatípust; |
| --- | --- |

E.

mivel az európai polgárok a bankok által támasztott különböző nehézségekkel, illetve bonyolult és diszkriminatív követelményekkel találják szemben magukat a számlanyitás során, így 30 millió európai polgár nem rendelkezik bankszámlával, ami gátolja a mobilitást; mivel az Eurobarométer adatai szerint a megkérdezett fogyasztók 29 %-ának nehézséget okoz a folyószámlákkal kapcsolatos különböző ajánlatok összevetése, és nem képesek kiválasztani az igényeiknek legjobban megfelelő számlatípust;

| F. | mivel az európai polgárok körülbelül 30 %-a nem tudja, hogy külföldön jogosult egészségügyi ellátásra, valamint az ellátás költségeinek megtérítésére; mivel csak minden harmadik európai polgár tudja, hogy külföldi útjaira magával kell vinnie európai egészségbiztosítási kártyáját, valamint hogy ez a kártya a rövid időtartamú tartózkodások, például nyaralás, üzleti út vagy külföldi tanulmányút esetén elengedhetetlenül fontos; |
| --- | --- |

F.

mivel az európai polgárok körülbelül 30 %-a nem tudja, hogy külföldön jogosult egészségügyi ellátásra, valamint az ellátás költségeinek megtérítésére; mivel csak minden harmadik európai polgár tudja, hogy külföldi útjaira magával kell vinnie európai egészségbiztosítási kártyáját, valamint hogy ez a kártya a rövid időtartamú tartózkodások, például nyaralás, üzleti út vagy külföldi tanulmányút esetén elengedhetetlenül fontos;

| G. | mivel az áruk szabad mozgása az Európai Unió sarokköve, és az Unió egységes típus-jóváhagyási rendszert vezetett be, és harmonizálta a gépjárművek forgalmi engedélyeit; mivel ezáltal sokkal könnyebbé vált valamely másik tagállamban gépkocsit vásárolni vagy egy gépkocsit valamely másik tagállamban bejegyeztetni; mivel azok az európai polgárok, akik másik tagállamban telepednek le, és magukkal kívánják vinni személygépkocsijukat is, nehézkes és bonyolult eljárásokkal szembesülnek, a saját tagállamukban nem is létező dokumentumok bemutatását kérik tőlük, továbbá kiegészítő adók megfizetésére kényszerülnek; mivel hasonló akadályokkal szembesülnek azok az európai polgárok is, akik egy másik uniós tagállamban szándékoznak személygépkocsit vásárolni; mivel a Parlament számtalan panaszt kap olyan állampolgároktól, akiknek nehézkes formalitásokkal kell szembenézniük, gyakran járművük másik tagállamban történő újraregisztrálása és az ehhez kapcsolódó további költségek kapcsán; mivel ugyanakkor az Uniónak és a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a lopott járművek hamisított forgalmi engedéllyel történő újraregisztrálása ne történhessen meg; |
| --- | --- |

G.

mivel az áruk szabad mozgása az Európai Unió sarokköve, és az Unió egységes típus-jóváhagyási rendszert vezetett be, és harmonizálta a gépjárművek forgalmi engedélyeit; mivel ezáltal sokkal könnyebbé vált valamely másik tagállamban gépkocsit vásárolni vagy egy gépkocsit valamely másik tagállamban bejegyeztetni; mivel azok az európai polgárok, akik másik tagállamban telepednek le, és magukkal kívánják vinni személygépkocsijukat is, nehézkes és bonyolult eljárásokkal szembesülnek, a saját tagállamukban nem is létező dokumentumok bemutatását kérik tőlük, továbbá kiegészítő adók megfizetésére kényszerülnek; mivel hasonló akadályokkal szembesülnek azok az európai polgárok is, akik egy másik uniós tagállamban szándékoznak személygépkocsit vásárolni; mivel a Parlament számtalan panaszt kap olyan állampolgároktól, akiknek nehézkes formalitásokkal kell szembenézniük, gyakran járművük másik tagállamban történő újraregisztrálása és az ehhez kapcsolódó további költségek kapcsán; mivel ugyanakkor az Uniónak és a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a lopott járművek hamisított forgalmi engedéllyel történő újraregisztrálása ne történhessen meg;

| H. | mivel az utasok jogaira vonatkozó európai uniós szabályok biztosítják a polgárok minimális védelmét, és ezzel elősegítik a mobilitást és a társadalmi integrációt; mivel ezek segítenek a fuvarozók egyenlő versenyfeltételeinek megteremtésében az egyes közlekedési módokon belül és azokon átnyúlóan is; mivel az utasok jogainak védelmére szolgáló uniós jogi keretnek a fogyasztók olyan minimális védelmét kell garantálnia, amely állja a változó kereskedelmi gyakorlatok, mint például a kiegészítő díjak által teremtett kihívást, valamint kiterjed a légitársaságok csődje vagy fizetésképtelensége esetére; mivel az Uniónak reagálnia kellene az új multimodális mobilitási mintákra; |
| --- | --- |

H.

mivel az utasok jogaira vonatkozó európai uniós szabályok biztosítják a polgárok minimális védelmét, és ezzel elősegítik a mobilitást és a társadalmi integrációt; mivel ezek segítenek a fuvarozók egyenlő versenyfeltételeinek megteremtésében az egyes közlekedési módokon belül és azokon átnyúlóan is; mivel az utasok jogainak védelmére szolgáló uniós jogi keretnek a fogyasztók olyan minimális védelmét kell garantálnia, amely állja a változó kereskedelmi gyakorlatok, mint például a kiegészítő díjak által teremtett kihívást, valamint kiterjed a légitársaságok csődje vagy fizetésképtelensége esetére; mivel az Uniónak reagálnia kellene az új multimodális mobilitási mintákra;

| I. | mivel az egységes európai vasúti térség kialakítása előtt álló szabályozási és fizikai akadályok felszámolása – különösen a teherszállítás vonatkozásában – elősegítené az egységes piacon belüli növekedés beindítását; |
| --- | --- |

I.

mivel az egységes európai vasúti térség kialakítása előtt álló szabályozási és fizikai akadályok felszámolása – különösen a teherszállítás vonatkozásában – elősegítené az egységes piacon belüli növekedés beindítását;

| J. | mivel az európai fogyasztók 62 %-a szeretne energiaszolgáltatót váltani és olcsóbb díjszabásra váltani, ám érthető és összehasonlítható tájékoztatás híján, valamint az energiaszolgáltatóval kötött meglévő szerződések felmondása előtt álló akadályok miatt választási szabadságuk korlátozott; mivel a szolgáltatóváltás fogyasztónként 100 euró, azaz összeurópai szinten 13 milliárd euró megtakarítást eredményezne; |
| --- | --- |

J.

mivel az európai fogyasztók 62 %-a szeretne energiaszolgáltatót váltani és olcsóbb díjszabásra váltani, ám érthető és összehasonlítható tájékoztatás híján, valamint az energiaszolgáltatóval kötött meglévő szerződések felmondása előtt álló akadályok miatt választási szabadságuk korlátozott; mivel a szolgáltatóváltás fogyasztónként 100 euró, azaz összeurópai szinten 13 milliárd euró megtakarítást eredményezne;

| K. | mivel az egységes piacnak a mobil távközlés területén történő elmélyítését – különösen a barangolást illetően – az európai polgárok kifejezetten üdvözölnék; |
| --- | --- |

K.

mivel az egységes piacnak a mobil távközlés területén történő elmélyítését – különösen a barangolást illetően – az európai polgárok kifejezetten üdvözölnék;

| L. | mivel egy felmérés szerint a vizsgált európai fogyasztók 26 %-a tapasztalt problémákat az internetszolgáltatásban; mivel az egyik internetszolgáltatóról egy másikra való átállás folyamata bonyolult és költséges, a fogyasztók pedig gyakran tapasztalnak gyenge szolgáltatásminőséget és a nemzeti szabályok egyenlőtlen érvényesítését; |
| --- | --- |

L.

mivel egy felmérés szerint a vizsgált európai fogyasztók 26 %-a tapasztalt problémákat az internetszolgáltatásban; mivel az egyik internetszolgáltatóról egy másikra való átállás folyamata bonyolult és költséges, a fogyasztók pedig gyakran tapasztalnak gyenge szolgáltatásminőséget és a nemzeti szabályok egyenlőtlen érvényesítését;

| M. | mivel a fogyasztói jogokkal kapcsolatos tájékoztatás hiánya, a jogszabályok helytelen alkalmazása és a határokon átnyúló vásárlások során felmerülő viták rendezésének nehézségei bizalmatlanná teszik a fogyasztókat az online vásárlással szemben, így az EU nem rendelkezik a polgárok és a vállalkozások igényeit kielégítő valódi digitális piaccal; mivel az európai fogyasztói központok (ECC) adatai szerint a fogyasztói panaszok oroszlánrészét – mintegy 59 %-át – az online vásárlások teszik ki; |
| --- | --- |

M.

mivel a fogyasztói jogokkal kapcsolatos tájékoztatás hiánya, a jogszabályok helytelen alkalmazása és a határokon átnyúló vásárlások során felmerülő viták rendezésének nehézségei bizalmatlanná teszik a fogyasztókat az online vásárlással szemben, így az EU nem rendelkezik a polgárok és a vállalkozások igényeit kielégítő valódi digitális piaccal; mivel az európai fogyasztói központok (ECC) adatai szerint a fogyasztói panaszok oroszlánrészét – mintegy 59 %-át – az online vásárlások teszik ki;

| N. | mivel elsősorban a közbeszerzés terén alkalmazott eltérő nemzeti gyakorlatok, az egyes tagállamokban támasztott bonyolult adminisztratív követelmények, valamint a nyelvi akadályok miatt a vállalkozások továbbra is nehezen jutnak be más tagállamok közbeszerzési piacára; |
| --- | --- |

N.

mivel elsősorban a közbeszerzés terén alkalmazott eltérő nemzeti gyakorlatok, az egyes tagállamokban támasztott bonyolult adminisztratív követelmények, valamint a nyelvi akadályok miatt a vállalkozások továbbra is nehezen jutnak be más tagállamok közbeszerzési piacára;

| O. | mivel a jelenlegi gazdasági körülmények között nagy súllyal esik a latba a kkv-k finanszírozásokhoz való hozzáférésének előmozdítása, úgy maguknak a vállalkozásoknak a fennmaradása és fejlesztése, mint összességében Európában a vállalkozói kedv és a növekedés erősítése szempontjából; |
| --- | --- |

O.

mivel a jelenlegi gazdasági körülmények között nagy súllyal esik a latba a kkv-k finanszírozásokhoz való hozzáférésének előmozdítása, úgy maguknak a vállalkozásoknak a fennmaradása és fejlesztése, mint összességében Európában a vállalkozói kedv és a növekedés erősítése szempontjából;

| P. | mivel különös figyelmet kell fordítani a fogyatékossággal élők szükségleteire, hogy a legteljesebb mértékben részesülhessenek az egységes piac előnyeiben, aktívan törekedve annak biztosítására, hogy a hozzáférési kötelezettséget előíró (6), a webtartalmak hozzáférhetőségére vonatkozó nemzetközi iránymutatásoknak (7) és a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek megfelelően az új elektronikus tartalmak a fogyatékossággal élők számára is hozzáférhetőek legyenek; |
| --- | --- |

P.

mivel különös figyelmet kell fordítani a fogyatékossággal élők szükségleteire, hogy a legteljesebb mértékben részesülhessenek az egységes piac előnyeiben, aktívan törekedve annak biztosítására, hogy a hozzáférési kötelezettséget előíró (6), a webtartalmak hozzáférhetőségére vonatkozó nemzetközi iránymutatásoknak (7) és a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek megfelelően az új elektronikus tartalmak a fogyatékossággal élők számára is hozzáférhetőek legyenek;

I.
     
  Bevezetés

| 1. | üdvözli, hogy „Az egységes piac létrehozásáról a fogyasztók és az állampolgárok számára” című, 2010. május 20-i európai parlamenti állásfoglalás nyomán a Bizottság előterjesztette „Az európai polgároknak és vállalkozásoknak az egységes piac működésével kapcsolatos 20 legfőbb aggályáról” szóló munkadokumentumot; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy „Az egységes piac létrehozásáról a fogyasztók és az állampolgárok számára” című, 2010. május 20-i európai parlamenti állásfoglalás nyomán a Bizottság előterjesztette „Az európai polgároknak és vállalkozásoknak az egységes piac működésével kapcsolatos 20 legfőbb aggályáról” szóló munkadokumentumot;

| 2. | gratulál a Bizottságnak e jelentős kezdeményezéshez, amely a polgároknak és a vállalkozásoknak az Unió által részükre biztosított jogok gyakorlásával kapcsolatos nehézségeivel és aggályaival foglalkozik; úgy véli ugyanakkor, hogy a munkadokumentum mélyebben szántó is lehetett volna; |
| --- | --- |

2.

gratulál a Bizottságnak e jelentős kezdeményezéshez, amely a polgároknak és a vállalkozásoknak az Unió által részükre biztosított jogok gyakorlásával kapcsolatos nehézségeivel és aggályaival foglalkozik; úgy véli ugyanakkor, hogy a munkadokumentum mélyebben szántó is lehetett volna;

| 3. | meggyőződése, hogy az uniós polgárok gazdasági és társadalmi jólétéhez szükséges a belső piac kiteljesítése; felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő konkrét fellépéseket és megvalósítható javaslatokat a polgárok 20 legfőbb aggályát képező problémák megoldására; |
| --- | --- |

3.

meggyőződése, hogy az uniós polgárok gazdasági és társadalmi jólétéhez szükséges a belső piac kiteljesítése; felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő konkrét fellépéseket és megvalósítható javaslatokat a polgárok 20 legfőbb aggályát képező problémák megoldására;

| 4. | meggyőződése, hogy a jelenleg zajló súlyos gazdasági válság közepette az Uniónak fokoznia kell erőfeszítéseit annak érdekében, hogy felszámolja az egységes piac zavartalan működésének akadályait, különösen azokon a területeken, amelyek a fenntartható növekedés motorjaivá válhatnak, például a határokon átnyúló üzleti és vállalkozási tevékenység, a szolgáltatásnyújtás, a mobilitás, a finanszírozáshoz való hozzájutás és a pénzügyi műveltség terén; |
| --- | --- |

4.

meggyőződése, hogy a jelenleg zajló súlyos gazdasági válság közepette az Uniónak fokoznia kell erőfeszítéseit annak érdekében, hogy felszámolja az egységes piac zavartalan működésének akadályait, különösen azokon a területeken, amelyek a fenntartható növekedés motorjaivá válhatnak, például a határokon átnyúló üzleti és vállalkozási tevékenység, a szolgáltatásnyújtás, a mobilitás, a finanszírozáshoz való hozzájutás és a pénzügyi műveltség terén;

| 5. | elismeri, hogy a képzett munkaerő nagyobb mobilitása hozzájárulhat Európa versenyképességének növekedéséhez; úgy véli, hogy ehhez a belső piaci információs rendszer riasztási mechanizmusának felhasználásával a szakképesítések elismerését szolgáló korszerű keretrendszer elfogadására van szükség; |
| --- | --- |

5.

elismeri, hogy a képzett munkaerő nagyobb mobilitása hozzájárulhat Európa versenyképességének növekedéséhez; úgy véli, hogy ehhez a belső piaci információs rendszer riasztási mechanizmusának felhasználásával a szakképesítések elismerését szolgáló korszerű keretrendszer elfogadására van szükség;

| 6. | üdvözli a belső piaci információs rendszer által támogatott európai szakmai kártya bevezetését, melynek kritériumait az Unión belüli adminisztratív eljárások és az önkéntes, határokon átnyúló mobilitás megkönnyítése érdekében jelenleg értékelik; továbbá úgy véli, hogy a belső piaci információs rendszerrel elérhető a származási tagállam és a fogadó ország közötti gyorsabb együttműködés, ami segít kezelni az uniós munkaerőpiacon tartósan fennálló különbözőségeket; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a belső piaci információs rendszer által támogatott európai szakmai kártya bevezetését, melynek kritériumait az Unión belüli adminisztratív eljárások és az önkéntes, határokon átnyúló mobilitás megkönnyítése érdekében jelenleg értékelik; továbbá úgy véli, hogy a belső piaci információs rendszerrel elérhető a származási tagállam és a fogadó ország közötti gyorsabb együttműködés, ami segít kezelni az uniós munkaerőpiacon tartósan fennálló különbözőségeket;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a különböző tagállamokban a munkavállalói mobilitásnak önkéntes lépésnek kell lennie, és mindenkor a munkavállalói jogok maradéktalan tiszteletben tartásával kell együtt járnia; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a különböző tagállamokban a munkavállalói mobilitásnak önkéntes lépésnek kell lennie, és mindenkor a munkavállalói jogok maradéktalan tiszteletben tartásával kell együtt járnia;

| 8. | aggályainak ad hangot azon csalárd munkaerő-közvetítők miatt, amelyek Unió-szerte részt vesznek a munkaerő kizsákmányolásában, ezzel aláásva a munkavállalók szabad mozgásának megfelelő működését, és felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy dolgozzon ki cselekvési tervet e kérdéskörnek például a nemzeti munkaügyi felügyelőségek szorosabb együttműködése révén történő megoldására; |
| --- | --- |

8.

aggályainak ad hangot azon csalárd munkaerő-közvetítők miatt, amelyek Unió-szerte részt vesznek a munkaerő kizsákmányolásában, ezzel aláásva a munkavállalók szabad mozgásának megfelelő működését, és felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy dolgozzon ki cselekvési tervet e kérdéskörnek például a nemzeti munkaügyi felügyelőségek szorosabb együttműködése révén történő megoldására;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a polgárok mobilitásának elősegítése és a határokon átnyúló üzleti kezdeményezések előmozdítása érdekében sürgős szükség van a polgárok Unión belüli adózással kapcsolatos ismereteinek bővítésére, valamint a határ menti munkavállalókat és munkáltatókat érintő adózási akadályok mérséklésére, harcolva mindeközben az adóelkerülés és az adócsalás lehetősége ellen; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a polgárok mobilitásának elősegítése és a határokon átnyúló üzleti kezdeményezések előmozdítása érdekében sürgős szükség van a polgárok Unión belüli adózással kapcsolatos ismereteinek bővítésére, valamint a határ menti munkavállalókat és munkáltatókat érintő adózási akadályok mérséklésére, harcolva mindeközben az adóelkerülés és az adócsalás lehetősége ellen;

| 10. | hangsúlyozza ennek megfelelően egy olyan, társadalmilag igazságos költségvetési politika szükségességét, amely újraelosztó szereppel bír, fokozza a növekedést, illetve amely kezelni tudja az adóverseny súlyos problémáját, a hatékony ellenőrzést, az offshore cégek megadóztatását, valamint az Unióban virágzó adóparadicsomok felszámolását; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza ennek megfelelően egy olyan, társadalmilag igazságos költségvetési politika szükségességét, amely újraelosztó szereppel bír, fokozza a növekedést, illetve amely kezelni tudja az adóverseny súlyos problémáját, a hatékony ellenőrzést, az offshore cégek megadóztatását, valamint az Unióban virágzó adóparadicsomok felszámolását;

| 11. | felkéri az Európai Bizottságot azoknak a programoknak az előmozdítására, amelyek az európai gazdaság gerincét képező európai kkv-k vállalkozói kedvének, nemzetközivé válásának és versenyképességének javulásához járulnak hozzá; |
| --- | --- |

11.

felkéri az Európai Bizottságot azoknak a programoknak az előmozdítására, amelyek az európai gazdaság gerincét képező európai kkv-k vállalkozói kedvének, nemzetközivé válásának és versenyképességének javulásához járulnak hozzá;

| 12. | felkéri a Bizottságot, hogy ösztönözze a kkv-kat a fiatalok foglalkoztatására, valamint erősítse meg a fiatalok mobilitását célzó programokat készségeik javítása érdekében, hogy ezzel növelje foglalkoztathatóságukat és elősegítse munkaerőpiacra való belépésüket; |
| --- | --- |

12.

felkéri a Bizottságot, hogy ösztönözze a kkv-kat a fiatalok foglalkoztatására, valamint erősítse meg a fiatalok mobilitását célzó programokat készségeik javítása érdekében, hogy ezzel növelje foglalkoztathatóságukat és elősegítse munkaerőpiacra való belépésüket;

| 13. | üdvözli a tökéletesen integrált egységes piac létrehozását célzó újabb jogalkotási javaslatokat, hogy növekedhessen a verseny és a hatékonyság, és az európai fogyasztóknak szélesebb körű választási lehetőségük legyen; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a tökéletesen integrált egységes piac létrehozását célzó újabb jogalkotási javaslatokat, hogy növekedhessen a verseny és a hatékonyság, és az európai fogyasztóknak szélesebb körű választási lehetőségük legyen;

| 14. | kiemeli az internet által a vállalkozások hatékonyságában, valamint az e-kereskedelem által a vállalkozások számára új piacok, növekedés és lehetőségek teremtésében betöltött, gyorsan erősödő szerepét; hangsúlyozza, hogy teljes mértékben működőképes alternatív vitarendezési rendszereket és online vitarendezési rendszereket kell biztosítani, ezek ugyanis megerősítik a fogyasztók és a vállalkozások digitális piacba vetett bizalmát; felszólít az engedélyezési rendszerek egyszerűsítésére, a szerzői jog hatékony keretének kialakítására, valamint a termékek és a márkák hamisításának megelőzését célzó fellépésre; |
| --- | --- |

14.

kiemeli az internet által a vállalkozások hatékonyságában, valamint az e-kereskedelem által a vállalkozások számára új piacok, növekedés és lehetőségek teremtésében betöltött, gyorsan erősödő szerepét; hangsúlyozza, hogy teljes mértékben működőképes alternatív vitarendezési rendszereket és online vitarendezési rendszereket kell biztosítani, ezek ugyanis megerősítik a fogyasztók és a vállalkozások digitális piacba vetett bizalmát; felszólít az engedélyezési rendszerek egyszerűsítésére, a szerzői jog hatékony keretének kialakítására, valamint a termékek és a márkák hamisításának megelőzését célzó fellépésre;

| 15. | emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 194. cikke megállapítja, hogy az Unió energiapolitikáját a tagállamok közötti szolidaritás szellemének kell vezérelnie; rámutat arra, hogy a belső energiapiac megvalósításának tekintetbe kell vennie az európai régiók strukturális társadalmi-gazdasági különbségeit, és nem róhat terheket a tagállamokra; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 194. cikke megállapítja, hogy az Unió energiapolitikáját a tagállamok közötti szolidaritás szellemének kell vezérelnie; rámutat arra, hogy a belső energiapiac megvalósításának tekintetbe kell vennie az európai régiók strukturális társadalmi-gazdasági különbségeit, és nem róhat terheket a tagállamokra;

| 16. | megjegyzi, hogy az autóbusszal közlekedő utasok jogaira vonatkozó jogszabályok 2011-es elfogadásával az Unióban immár átfogó és integrált, minden közlekedési módra kiterjedő szabályrendszer létezik az utasok alapvető jogaira vonatkozóan; |
| --- | --- |

16.

megjegyzi, hogy az autóbusszal közlekedő utasok jogaira vonatkozó jogszabályok 2011-es elfogadásával az Unióban immár átfogó és integrált, minden közlekedési módra kiterjedő szabályrendszer létezik az utasok alapvető jogaira vonatkozóan;

| 17. | úgy véli, hogy az uniós banki ágazat fő céljának a reálgazdaság tőkével való ellátásának kell lennie, ami a növekedést, a versenyt és a munkahelyteremtést előmozdító, tudásalapú egységes piac kialakulásának egyik előfeltétele; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy az uniós banki ágazat fő céljának a reálgazdaság tőkével való ellátásának kell lennie, ami a növekedést, a versenyt és a munkahelyteremtést előmozdító, tudásalapú egységes piac kialakulásának egyik előfeltétele;

| 18. | üdvözli a Bizottság által javasolt közbeszerzési reformot, és úgy gondolja, hogy az uniós szintű közös elvek, valamint rugalmas, egyértelmű és egyszerű közbeszerzési szabályok meghatározása lehetővé tenné a vállalkozások, mindenekelőtt a kkv-k számára, hogy jobban kihasználhassák a határokon átnyúló közbeszerzés kínálta lehetőségeket; kiemeli, hogy elengedhetetlen egy uniós szintű e-közbeszerzési rendszer létrehozása, ami nagyobb átláthatóságot és versenyképességet biztosítana, valamint lehetővé tenné a közpénzek hatékonyabb felhasználását; |
| --- | --- |

18.

üdvözli a Bizottság által javasolt közbeszerzési reformot, és úgy gondolja, hogy az uniós szintű közös elvek, valamint rugalmas, egyértelmű és egyszerű közbeszerzési szabályok meghatározása lehetővé tenné a vállalkozások, mindenekelőtt a kkv-k számára, hogy jobban kihasználhassák a határokon átnyúló közbeszerzés kínálta lehetőségeket; kiemeli, hogy elengedhetetlen egy uniós szintű e-közbeszerzési rendszer létrehozása, ami nagyobb átláthatóságot és versenyképességet biztosítana, valamint lehetővé tenné a közpénzek hatékonyabb felhasználását;

| 19. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az állami szektor honlapjaihoz 2015-ig megvalósítandó teljes körű hozzáférésre vonatkozó jogalkotási javaslatot elhalasztották; üdvözli a digitális társadalmi befogadás ütemtervét, és az elektronikus kormányzati portálok kapcsán felszólít a web-hozzáférhetőségi kezdeményezés (WAI) és a webtartalmak hozzáférhetőségére vonatkozó iránymutatások (WCAG) alkalmazására; |
| --- | --- |

19.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az állami szektor honlapjaihoz 2015-ig megvalósítandó teljes körű hozzáférésre vonatkozó jogalkotási javaslatot elhalasztották; üdvözli a digitális társadalmi befogadás ütemtervét, és az elektronikus kormányzati portálok kapcsán felszólít a web-hozzáférhetőségi kezdeményezés (WAI) és a webtartalmak hozzáférhetőségére vonatkozó iránymutatások (WCAG) alkalmazására;

| 20. | felhívja a figyelmet az európai szabványok kidolgozásának fontosságára, amelyek nélkülözhetetlenek mind az egységes piac megvalósulása, mind pedig az Unió nemzetközi versenyképességének növelése szempontjából; felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a könnyebb hozzáférést az európai szabványokhoz a kkv-k és a mikrovállalkozások számára; |
| --- | --- |

20.

felhívja a figyelmet az európai szabványok kidolgozásának fontosságára, amelyek nélkülözhetetlenek mind az egységes piac megvalósulása, mind pedig az Unió nemzetközi versenyképességének növelése szempontjából; felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a könnyebb hozzáférést az európai szabványokhoz a kkv-k és a mikrovállalkozások számára;

| 21. | rámutat arra, hogy az elektronikus aláírások szabályozásának tekintetében a tagállamokban tapasztalható különbségek továbbra is jelentősen akadályozzák az Unió egységes piacának megfelelő működését, különösen a szolgáltatásnyújtást; úgy gondolja, hogy feltétlenül létre kell hozni az elektronikus aláírások Unió-szerte történő elismerésére vonatkozó egységes rendszert; |
| --- | --- |

21.

rámutat arra, hogy az elektronikus aláírások szabályozásának tekintetében a tagállamokban tapasztalható különbségek továbbra is jelentősen akadályozzák az Unió egységes piacának megfelelő működését, különösen a szolgáltatásnyújtást; úgy gondolja, hogy feltétlenül létre kell hozni az elektronikus aláírások Unió-szerte történő elismerésére vonatkozó egységes rendszert;

| 22. | hangsúlyozza a jogbiztonság, az átlátható műszaki környezet, valamint a jogi követelményeken, a kereskedelmi szabályokon és a közös műszaki szabványokon alapuló nyitott és átjárható megoldások fontosságát az elektronikus számlázás tekintetében, hogy elősegítsék annak széleskörű bevezetését; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza a jogbiztonság, az átlátható műszaki környezet, valamint a jogi követelményeken, a kereskedelmi szabályokon és a közös műszaki szabványokon alapuló nyitott és átjárható megoldások fontosságát az elektronikus számlázás tekintetében, hogy elősegítsék annak széleskörű bevezetését;

| 23. | hangsúlyozza, hogy minden uniós polgárnak, aki még nem rendelkezik bankszámlával abban a tagállamban, ahol bankszámlanyitási kérelmet nyújtott be, hozzá kell férnie az alapvető banki szolgáltatásokhoz; ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy az alapvető banki szolgáltatások lehetővé teszik, hogy az alacsony jövedelmű fogyasztók is hozzáférjenek az egységes piacon a készpénz elhelyezéséhez, átutalásához és kivételéhez használt alapvető fizetési eszközökhöz, különösen a határon átnyúló ingázásra való tekintettel; ezért felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen be jogalkotási javaslatot annak biztosítása érdekében, hogy az Unióban mindenütt ügyfélbarát bankszámlanyitási eljárások létezzenek; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy minden uniós polgárnak, aki még nem rendelkezik bankszámlával abban a tagállamban, ahol bankszámlanyitási kérelmet nyújtott be, hozzá kell férnie az alapvető banki szolgáltatásokhoz; ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy az alapvető banki szolgáltatások lehetővé teszik, hogy az alacsony jövedelmű fogyasztók is hozzáférjenek az egységes piacon a készpénz elhelyezéséhez, átutalásához és kivételéhez használt alapvető fizetési eszközökhöz, különösen a határon átnyúló ingázásra való tekintettel; ezért felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen be jogalkotási javaslatot annak biztosítása érdekében, hogy az Unióban mindenütt ügyfélbarát bankszámlanyitási eljárások létezzenek;

| 24. | aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy azok az uniós polgárok, akik más országban örökölnek, vonulnak nyugdíjba vagy utalnak át tőkét, gyakran kettős adóztatással szembesülnek; fokozottabb erőfeszítéseket szorgalmaz e helyzet megoldására; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság csak az örökség adóztatása területén tett ajánlásra irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

24.

aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy azok az uniós polgárok, akik más országban örökölnek, vonulnak nyugdíjba vagy utalnak át tőkét, gyakran kettős adóztatással szembesülnek; fokozottabb erőfeszítéseket szorgalmaz e helyzet megoldására; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság csak az örökség adóztatása területén tett ajánlásra irányuló javaslatot;

| 25. | megismétli a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy végezze el a nyugdíjalapokra vonatkozó különböző szabályok értékelését, és emlékeztet arra, hogy javítani kell a nyugdíjaknak – különösen a foglalkoztatói nyugdíjaknak – a munkáltatóváltás és egyik tagállamból másikba történő átköltözés esetén való hordozhatóságát; szorgalmazza a nyugdíjalapokról szóló irányelv sürgős felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

25.

megismétli a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy végezze el a nyugdíjalapokra vonatkozó különböző szabályok értékelését, és emlékeztet arra, hogy javítani kell a nyugdíjaknak – különösen a foglalkoztatói nyugdíjaknak – a munkáltatóváltás és egyik tagállamból másikba történő átköltözés esetén való hordozhatóságát; szorgalmazza a nyugdíjalapokról szóló irányelv sürgős felülvizsgálatát;

| 26. | hangsúlyozza, hogy az uniós intézményeknek és a tagállamoknak fokozniuk kell az igazságosabb, működőképesebb, versenyképesebb és hatékonyabb közös piac biztosítását célzó erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy az uniós intézményeknek és a tagállamoknak fokozniuk kell az igazságosabb, működőképesebb, versenyképesebb és hatékonyabb közös piac biztosítását célzó erőfeszítéseiket;

II.
     
  Irányítás

| 27. | hangsúlyozza, hogy az egységes piac tekintetében a polgárokat, a fogyasztókat és a kkv-kat szolgáló, gyakorlatias és hasznos megoldások megtalálását középpontba állító holisztikus megközelítés kialakítására van szükség, hogy az említett résztvevők teljes mértékben élvezhessék az egységes piac előnyeit, elkerülve ugyanakkor a túlszabályozás kialakulását; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy az egységes piac tekintetében a polgárokat, a fogyasztókat és a kkv-kat szolgáló, gyakorlatias és hasznos megoldások megtalálását középpontba állító holisztikus megközelítés kialakítására van szükség, hogy az említett résztvevők teljes mértékben élvezhessék az egységes piac előnyeit, elkerülve ugyanakkor a túlszabályozás kialakulását;

| 28. | kijelenti, hogy meg kell erősíteni a Parlament, a Tanács, a Bizottság és a tagállamok közötti együttműködést és párbeszédet annak érdekében, hogy a polgárok úgy érezhessék, részt vesznek a legfontosabb projektekben és az Unió mindennapi életében, és hogy az uniós fellépés – amennyiben azt szükségesnek tartják – célzott és hasznos legyen; hangsúlyozza, hogy az egységes piacba vetett bizalom visszaállításához elengedhetetlen a civil társadalommal folytatott párbeszéd, |
| --- | --- |

28.

kijelenti, hogy meg kell erősíteni a Parlament, a Tanács, a Bizottság és a tagállamok közötti együttműködést és párbeszédet annak érdekében, hogy a polgárok úgy érezhessék, részt vesznek a legfontosabb projektekben és az Unió mindennapi életében, és hogy az uniós fellépés – amennyiben azt szükségesnek tartják – célzott és hasznos legyen; hangsúlyozza, hogy az egységes piacba vetett bizalom visszaállításához elengedhetetlen a civil társadalommal folytatott párbeszéd,

| 29. | elismeri, hogy a zökkenőmentesen működő belső piac számára fontos a szociális jogok védelme is, és emlékeztet Monti professzor által a Bizottságnak készített jelentésben szereplő ajánlásra, miszerint a „belső piac szociális dimenziójának nagyobb szerepet kell kapnia azáltal, hogy megvalósul a valós, kifinomultabb módszerek kidolgozásán és javított statisztikai információkon alapuló »társadalmi hatásvizsgálat«”; |
| --- | --- |

29.

elismeri, hogy a zökkenőmentesen működő belső piac számára fontos a szociális jogok védelme is, és emlékeztet Monti professzor által a Bizottságnak készített jelentésben szereplő ajánlásra, miszerint a „belső piac szociális dimenziójának nagyobb szerepet kell kapnia azáltal, hogy megvalósul a valós, kifinomultabb módszerek kidolgozásán és javított statisztikai információkon alapuló »társadalmi hatásvizsgálat«”;

| 30. | sürgeti a tagállamokat, hogy a jogszabályi keret egyszerűsítésével korszerűsítsék közigazgatásaikat, és ösztönözzék az e-kormányzáshoz hasonló elektronikus rendszerek alkalmazását; |
| --- | --- |

30.

sürgeti a tagállamokat, hogy a jogszabályi keret egyszerűsítésével korszerűsítsék közigazgatásaikat, és ösztönözzék az e-kormányzáshoz hasonló elektronikus rendszerek alkalmazását;

| 31. | a bevált gyakorlatok cseréjére ösztönzi a tagállamokat, hogy ily módon el lehessen érni az európai jogszabályok egységes alkalmazását; |
| --- | --- |

31.

a bevált gyakorlatok cseréjére ösztönzi a tagállamokat, hogy ily módon el lehessen érni az európai jogszabályok egységes alkalmazását;

| 32. | üdvözli a Bizottság határozatát, amelynek értelmében tökéletesíteni kívánja az uniós jog alkalmazásával kapcsolatos esetek kezelését szolgáló adatbázist (8); |
| --- | --- |

32.

üdvözli a Bizottság határozatát, amelynek értelmében tökéletesíteni kívánja az uniós jog alkalmazásával kapcsolatos esetek kezelését szolgáló adatbázist (8);

| 33. | kéri az Európai Bizottságot, hogy fejlessze tovább az „Európa Önökért” portált, és alakítsa valódi „egyablakos” digitális kiszolgálóhellyé, amely tájékoztatja a polgárokat és a vállalkozásokat az egységes piacról; felszólítja a tagállamokat, hogy mihamarabb egészítsék ki az Európa Önökért portálról hiányzó nemzeti adatokat, hogy adjanak meg több, a nemzeti kormányzati portáljaikra mutató, a honlap különböző témaköreivel kapcsolatos linket, valamint hogy alakítsanak ki hivatkozásokat a megfelelő nemzeti és helyi hatóságok portáljairól az Európa Önökért felé, hogy a polgárok könnyebben hozzáférhessenek ahhoz; |
| --- | --- |

33.

kéri az Európai Bizottságot, hogy fejlessze tovább az „Európa Önökért” portált, és alakítsa valódi „egyablakos” digitális kiszolgálóhellyé, amely tájékoztatja a polgárokat és a vállalkozásokat az egységes piacról; felszólítja a tagállamokat, hogy mihamarabb egészítsék ki az Európa Önökért portálról hiányzó nemzeti adatokat, hogy adjanak meg több, a nemzeti kormányzati portáljaikra mutató, a honlap különböző témaköreivel kapcsolatos linket, valamint hogy alakítsanak ki hivatkozásokat a megfelelő nemzeti és helyi hatóságok portáljairól az Európa Önökért felé, hogy a polgárok könnyebben hozzáférhessenek ahhoz;

| 34. | hangsúlyozza az „Ön Európája Tanácsadó Szolgálat” hasznosságát, amelynek segítségével a polgárok ingyenesen juthatnak hozzá személyre szabott információkhoz; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket annak érdekében, hogy a polgárok körében jelentősen növeljék a „Europe Direct” telefonos szolgáltatás ismertségét; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza az „Ön Európája Tanácsadó Szolgálat” hasznosságát, amelynek segítségével a polgárok ingyenesen juthatnak hozzá személyre szabott információkhoz; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket annak érdekében, hogy a polgárok körében jelentősen növeljék a „Europe Direct” telefonos szolgáltatás ismertségét;

| 35. | üdvözli a SOLVIT, az Ön Európája Tanácsadó Szolgálat, az Enterprise Europe Network, az európai fogyasztói központok, a Europe Direct Információs Központ és az Európai Foglalkoztatási Szolgálat pozitív szerepét abban, hogy információt és segítséget nyújtsanak a belső piacon a polgárok, a fogyasztók és a vállalkozók számára; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, miként javítható az e szolgáltatások közötti koordináció, és kerülhető el az erőfeszítések párhuzamossága és az erőforrások megkettőzése; |
| --- | --- |

35.

üdvözli a SOLVIT, az Ön Európája Tanácsadó Szolgálat, az Enterprise Europe Network, az európai fogyasztói központok, a Europe Direct Információs Központ és az Európai Foglalkoztatási Szolgálat pozitív szerepét abban, hogy információt és segítséget nyújtsanak a belső piacon a polgárok, a fogyasztók és a vállalkozók számára; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, miként javítható az e szolgáltatások közötti koordináció, és kerülhető el az erőfeszítések párhuzamossága és az erőforrások megkettőzése;

| 36. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen meg minden erőfeszítést annak érdekében, hogy az egyes tagállamokban működő irodáin keresztül biztosítson egyablakos élő ügyintézési pontot a polgárok és a fogyasztók számára; úgy véli, hogy ezeknek az ügyintézési pontoknak az Európai Parlament tájékoztatási irodáival szorosan együttműködve kell működniük annak érdekében, hogy minden polgár számára teljes körű, egyablakos ügyintézési pontot biztosítsanak; véleménye szerint az egyes tagállamokban működő ilyen egyablakos ügyintézési pontok létrehozása nagymértékben segítene abban, hogy a belső piac hozzáférhetőbbé váljon, valamint abban, hogy hatékonyabb és felhasználóbarátabb szolgáltatást lehessen nyújtani, amely nemcsak pusztán információval szolgál, hanem könnyen érthetően tájékoztatja az embereket a belső piac által kínált konkrét lehetőségek természetéről; úgy véli, hogy ezzel elkerülhető lenne a zavar az átlagpolgárok, a fogyasztók és a vállalkozások körében; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen meg minden erőfeszítést annak érdekében, hogy az egyes tagállamokban működő irodáin keresztül biztosítson egyablakos élő ügyintézési pontot a polgárok és a fogyasztók számára; úgy véli, hogy ezeknek az ügyintézési pontoknak az Európai Parlament tájékoztatási irodáival szorosan együttműködve kell működniük annak érdekében, hogy minden polgár számára teljes körű, egyablakos ügyintézési pontot biztosítsanak; véleménye szerint az egyes tagállamokban működő ilyen egyablakos ügyintézési pontok létrehozása nagymértékben segítene abban, hogy a belső piac hozzáférhetőbbé váljon, valamint abban, hogy hatékonyabb és felhasználóbarátabb szolgáltatást lehessen nyújtani, amely nemcsak pusztán információval szolgál, hanem könnyen érthetően tájékoztatja az embereket a belső piac által kínált konkrét lehetőségek természetéről; úgy véli, hogy ezzel elkerülhető lenne a zavar az átlagpolgárok, a fogyasztók és a vállalkozások körében;

| 37. | kéri az Európai Bizottságot, hogy a belső piaci információs rendszer bővítésével kapcsolatos stratégia keretén belül vegye fontolóra a helyi és regionális önkormányzatok bevonásának lehetőségét; felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a belső piaci információs rendszerhasználatával kapcsolatban a különböző hatóságok jobban ismerjék kötelezettségeiket, és hogy alkalmazottaik megfelelő képzésben részesüljenek; |
| --- | --- |

37.

kéri az Európai Bizottságot, hogy a belső piaci információs rendszer bővítésével kapcsolatos stratégia keretén belül vegye fontolóra a helyi és regionális önkormányzatok bevonásának lehetőségét; felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a belső piaci információs rendszerhasználatával kapcsolatban a különböző hatóságok jobban ismerjék kötelezettségeiket, és hogy alkalmazottaik megfelelő képzésben részesüljenek;

| 38. | hangsúlyozza, hogy a polgároknak az egységes piac működésével kapcsolatos aggályai mögött három probléma húzódik meg: az információhiány, az alkalmazás területén tapasztalható hiányosság és a jogi vákuum; úgy véli, hogy az egységes piac működésének optimalizálása érdekében e három hiányosságot egyszerre kell felszámolni; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy a polgároknak az egységes piac működésével kapcsolatos aggályai mögött három probléma húzódik meg: az információhiány, az alkalmazás területén tapasztalható hiányosság és a jogi vákuum; úgy véli, hogy az egységes piac működésének optimalizálása érdekében e három hiányosságot egyszerre kell felszámolni;

| 39. | hangsúlyozza a kkv-knak az európai gazdaságban betöltött jelentős szerepét, és felkéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködésben tökéletesítse a kkv-tesztet, hogy biztosítsa egyrészt annak következetes és egységes alkalmazását valamennyi idevágó szakpolitikai területen, másrészt a javaslatok átfogó értékelésébe történő beépítését, csökkentve ezzel a kkv-k fejlődésének útjában álló alapvető akadályokat, bürokráciát és adminisztratív terheket, hozzájárulva a vállalkozói szellemet, az innovációt, a beruházásokat, a növekedést és a munkahelyteremtést ösztönző, kedvezőbb üzleti környezet kialakításához; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a kkv-kat kedvezőtlenül érintő összes irányelvet és rendeletet, és 2013 júniusáig nyújtson be ajánlásokkal kísért jelentést; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza a kkv-knak az európai gazdaságban betöltött jelentős szerepét, és felkéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködésben tökéletesítse a kkv-tesztet, hogy biztosítsa egyrészt annak következetes és egységes alkalmazását valamennyi idevágó szakpolitikai területen, másrészt a javaslatok átfogó értékelésébe történő beépítését, csökkentve ezzel a kkv-k fejlődésének útjában álló alapvető akadályokat, bürokráciát és adminisztratív terheket, hozzájárulva a vállalkozói szellemet, az innovációt, a beruházásokat, a növekedést és a munkahelyteremtést ösztönző, kedvezőbb üzleti környezet kialakításához; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a kkv-kat kedvezőtlenül érintő összes irányelvet és rendeletet, és 2013 júniusáig nyújtson be ajánlásokkal kísért jelentést;

| 40. | emlékeztet a Parlament azon határozatára, amelyben felhívta összes bizottságát a kkv-teszt jogalkotási jelentésekre történő alkalmazására, amikor azokról az adott bizottságban szavaznak és benyújtják a plenáris ülésre jóváhagyásra, valamint hangsúlyozza e határozat gyors végrehajtásának szükségességét; |
| --- | --- |

40.

emlékeztet a Parlament azon határozatára, amelyben felhívta összes bizottságát a kkv-teszt jogalkotási jelentésekre történő alkalmazására, amikor azokról az adott bizottságban szavaznak és benyújtják a plenáris ülésre jóváhagyásra, valamint hangsúlyozza e határozat gyors végrehajtásának szükségességét;

| 41. | úgy véli, hogy a „gondolkozz először kicsiben” elv szigorú betartása biztosítaná, hogy a jövőbeli jogszabályok ne vezessenek be további nehézségeket és ne okozzanak további csalódottságot az egységes piacon működő polgárok és vállalkozások számára; |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy a „gondolkozz először kicsiben” elv szigorú betartása biztosítaná, hogy a jövőbeli jogszabályok ne vezessenek be további nehézségeket és ne okozzanak további csalódottságot az egységes piacon működő polgárok és vállalkozások számára;

| 42. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak fokoznia kell erőfeszítéseit annak érdekében, hogy a szabályozás javítására irányuló célok érdekében a rendeletek és irányelvek iparra, kkv-kra és mikrovállalkozásokra gyakorolt hatására összpontosítson; hangsúlyozza konkrétabban, hogy szükség van a tehercsökkentési program 2012 utáni, nagyra törőbb és tágabb hatókörrel történő folytatására, valamint a szabályozási teher kiegyenlítésének bevezetésére; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak fokoznia kell erőfeszítéseit annak érdekében, hogy a szabályozás javítására irányuló célok érdekében a rendeletek és irányelvek iparra, kkv-kra és mikrovállalkozásokra gyakorolt hatására összpontosítson; hangsúlyozza konkrétabban, hogy szükség van a tehercsökkentési program 2012 utáni, nagyra törőbb és tágabb hatókörrel történő folytatására, valamint a szabályozási teher kiegyenlítésének bevezetésére;

| 43. | felhívja a Bizottságot, hogy erősítse azon kötelezettségvállalását, hogy még a javaslattervezeteken való munka megkezdése előtt értékeli, hogy egy intézkedésnek uniós szinten valós hozzáadott értéke van-e; |
| --- | --- |

43.

felhívja a Bizottságot, hogy erősítse azon kötelezettségvállalását, hogy még a javaslattervezeteken való munka megkezdése előtt értékeli, hogy egy intézkedésnek uniós szinten valós hozzáadott értéke van-e;

| 44. | üdvözli a Bizottság részéről a kkv-k költségterheinek megszüntetését célzó program bejelentését, vélelmezve, hogy a mikrovállalkozások – amennyiben kifejezetten nem szerepelnek a hatályban – mentesítést kapnak a terhet jelentő szabályok alól; |
| --- | --- |

44.

üdvözli a Bizottság részéről a kkv-k költségterheinek megszüntetését célzó program bejelentését, vélelmezve, hogy a mikrovállalkozások – amennyiben kifejezetten nem szerepelnek a hatályban – mentesítést kapnak a terhet jelentő szabályok alól;

III.
     
  Tájékoztatás és kommunikáció

| 45. | ismételten rámutat, hogy az egységes piaccal kapcsolatos tájékoztatás terén hiányosságok vannak, aminek eredményeképpen a polgárok, illetve a vállalkozások gyakran nem ismerik vagy nem értik jogaikat és kötelességeiket, és nem tudják, hogyan juthatnak hozzá a szükséges válaszokhoz vagy segítséghez; hangsúlyozza az olyan tájékoztatás kialakításának szükségességét, amely figyelembe veszi a kiszolgáltatott fogyasztók sajátos jellemzőit; |
| --- | --- |

45.

ismételten rámutat, hogy az egységes piaccal kapcsolatos tájékoztatás terén hiányosságok vannak, aminek eredményeképpen a polgárok, illetve a vállalkozások gyakran nem ismerik vagy nem értik jogaikat és kötelességeiket, és nem tudják, hogyan juthatnak hozzá a szükséges válaszokhoz vagy segítséghez; hangsúlyozza az olyan tájékoztatás kialakításának szükségességét, amely figyelembe veszi a kiszolgáltatott fogyasztók sajátos jellemzőit;

| 46. | hangsúlyozza, hogy ugyanilyen fontos, hogy a polgárok tudathassák a belső piaccal kapcsolatos aggályaikat, és javaslataikat olyan módon továbbíthassák, hogy hangjuk jobban elérjen a Bizottsághoz és a Parlamenthez; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy ugyanilyen fontos, hogy a polgárok tudathassák a belső piaccal kapcsolatos aggályaikat, és javaslataikat olyan módon továbbíthassák, hogy hangjuk jobban elérjen a Bizottsághoz és a Parlamenthez;

| 47. | felszólítja a Bizottságot, hogy a rendelkezésre álló összes technológiai eszközt felhasználva az elsősorban a 20 legfőbb aggályra irányuló interaktív tájékoztató kampányok révén indítson párbeszédet a polgárokkal az egységes piacról, megismertetve a polgárokkal és a vállalkozásokkal az egységes piac előnyeit, a mindennapi problémáikra adott gyakorlati és konkrét megoldásokat, valamint jogaikat, továbbá arra ösztönözve őket, hogy vegyenek részt a versenyképes, igazságos és kiegyensúlyozott piac megvalósításában, különleges figyelmet fordítva egyben az egyablakos ügyintézési pontok megerősítésére; |
| --- | --- |

47.

felszólítja a Bizottságot, hogy a rendelkezésre álló összes technológiai eszközt felhasználva az elsősorban a 20 legfőbb aggályra irányuló interaktív tájékoztató kampányok révén indítson párbeszédet a polgárokkal az egységes piacról, megismertetve a polgárokkal és a vállalkozásokkal az egységes piac előnyeit, a mindennapi problémáikra adott gyakorlati és konkrét megoldásokat, valamint jogaikat, továbbá arra ösztönözve őket, hogy vegyenek részt a versenyképes, igazságos és kiegyensúlyozott piac megvalósításában, különleges figyelmet fordítva egyben az egyablakos ügyintézési pontok megerősítésére;

| 48. | üdvözli az egyablakos ügyintézési pontok tevékenységét, amelyek feladata, hogy a tagállamokban egyszerűsítsék az üzleti tevékenységek végzésével kapcsolatos tájékozódást, és egyetlen nemzeti ügyintézési pontban központosítsák a vállalkozásalapításhoz és -bővítéshez szükséges formaságokat és adminisztratív követelményeket; |
| --- | --- |

48.

üdvözli az egyablakos ügyintézési pontok tevékenységét, amelyek feladata, hogy a tagállamokban egyszerűsítsék az üzleti tevékenységek végzésével kapcsolatos tájékozódást, és egyetlen nemzeti ügyintézési pontban központosítsák a vállalkozásalapításhoz és -bővítéshez szükséges formaságokat és adminisztratív követelményeket;

| 49. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a polgárok szociális jogainak és előnyeinek Unió-szerte történő kihasználása tekintetében tegyenek meg minden erőfeszítést az értékes kommunikációs stratégiák és tájékoztatási mechanizmusok kidolgozására; |
| --- | --- |

49.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a polgárok szociális jogainak és előnyeinek Unió-szerte történő kihasználása tekintetében tegyenek meg minden erőfeszítést az értékes kommunikációs stratégiák és tájékoztatási mechanizmusok kidolgozására;

| 50. | hangsúlyozza, hogy a tájékoztató kampányokba fontos bevonni a helyi és regionális önkormányzatokat és szervezeteket, valamint a civil társadalmat, és kiemeli, hogy elsősorban az iskolákban és az egyetemeken van szükség tájékoztató kampányokra az új generációk bevonása, valamint az aktívabb európai polgárságra való felkészítése érdekében; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy a tájékoztató kampányokba fontos bevonni a helyi és regionális önkormányzatokat és szervezeteket, valamint a civil társadalmat, és kiemeli, hogy elsősorban az iskolákban és az egyetemeken van szükség tájékoztató kampányokra az új generációk bevonása, valamint az aktívabb európai polgárságra való felkészítése érdekében;

| 51. | meggyőződése, hogy a pénzügyi szolgáltatások jól működő piacába vetett fogyasztói bizalom hosszú távon előmozdítja a pénzügyi stabilitást, a növekedést, a hatékonyságot és az innovációt; hangsúlyozza ezért, hogy biztosítani kell, hogy a fogyasztóknak e szektorban több lehetőségük legyen a tájékozódásra és a független tanácsadás igénybevételére, illetve hogy az összeférhetetlenségi eseteket kerüljék el; |
| --- | --- |

51.

meggyőződése, hogy a pénzügyi szolgáltatások jól működő piacába vetett fogyasztói bizalom hosszú távon előmozdítja a pénzügyi stabilitást, a növekedést, a hatékonyságot és az innovációt; hangsúlyozza ezért, hogy biztosítani kell, hogy a fogyasztóknak e szektorban több lehetőségük legyen a tájékozódásra és a független tanácsadás igénybevételére, illetve hogy az összeférhetetlenségi eseteket kerüljék el;

| 52. | hangsúlyozza, hogy szolgáltatótól függően jelentős eltérések vannak az energiaszámlák között az európai energiafogyasztók számára szolgáltatott információk mennyisége és minősége tekintetében; hangsúlyozza a fogyasztók számára a fogyasztásra és az árakra vonatkozó, kellő időben nyújtott megfelelő tájékoztatás fontosságát, hogy a fogyasztók kiválaszthassák a számukra megfelelő energiaszolgáltatót; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy szolgáltatótól függően jelentős eltérések vannak az energiaszámlák között az európai energiafogyasztók számára szolgáltatott információk mennyisége és minősége tekintetében; hangsúlyozza a fogyasztók számára a fogyasztásra és az árakra vonatkozó, kellő időben nyújtott megfelelő tájékoztatás fontosságát, hogy a fogyasztók kiválaszthassák a számukra megfelelő energiaszolgáltatót;

| 53. | az energiafogyasztási számlák tekintetében ösztönzi egy közös módszertan, valamint egy olyan átfogó és könnyen használható közös formátum bevezetését, amelyben a szolgáltatók számára előírják a számlázás során feltüntetendő információ minimumszintjét, ezáltal biztosítva a fogyasztók számára bárhol az EU területén az energiaszámla tartalmának értelmezését és így a gazdaságosabb és hatékonyabb energiafelhasználást; |
| --- | --- |

53.

az energiafogyasztási számlák tekintetében ösztönzi egy közös módszertan, valamint egy olyan átfogó és könnyen használható közös formátum bevezetését, amelyben a szolgáltatók számára előírják a számlázás során feltüntetendő információ minimumszintjét, ezáltal biztosítva a fogyasztók számára bárhol az EU területén az energiaszámla tartalmának értelmezését és így a gazdaságosabb és hatékonyabb energiafelhasználást;

| 54. | sürgeti a tagállamokat, hogy biztosítsák a nemzeti szabályozó hatóságoknak a feladataik – például a nyomon követés és a fogyasztói panaszok megfelelő kezelése – ellátásához szükséges hatásköröket és forrásokat; arra kéri a Bizottságot és az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségét, hogy terjesszenek elő arra vonatkozó ajánlásokat, hogy miként bővíthetők a nemzeti szabályozó hatóságok felügyeleti hatáskörei; felkéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a nemzeti szabályozó hatóságok, valamint a nemzeti és európai illetékes hatóságok közötti jobb koordinációt, valamint a bevált gyakorlatok és információk cseréjének javítását; |
| --- | --- |

54.

sürgeti a tagállamokat, hogy biztosítsák a nemzeti szabályozó hatóságoknak a feladataik – például a nyomon követés és a fogyasztói panaszok megfelelő kezelése – ellátásához szükséges hatásköröket és forrásokat; arra kéri a Bizottságot és az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségét, hogy terjesszenek elő arra vonatkozó ajánlásokat, hogy miként bővíthetők a nemzeti szabályozó hatóságok felügyeleti hatáskörei; felkéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a nemzeti szabályozó hatóságok, valamint a nemzeti és európai illetékes hatóságok közötti jobb koordinációt, valamint a bevált gyakorlatok és információk cseréjének javítását;

| 55. | felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együtt teremtse meg az európai fogyasztók és a vállalkozások – különösen a kkv-k – szolgálatában álló, a nevéhez méltó és versenyképes egységes digitális piacot; emlékeztet arra, hogy a valódi egységes digitális piac létrehozása társadalmi-gazdasági előnyökkel jár általában véve az európai fogyasztók, és különösen a nehezen megközelíthető, elszigetelt régiók lakói, a fogyatékossággal élők, valamint az európai uniós vállalkozások, elsősorban kkv-k szempontjából, amelyek előtt így új piacok nyílnak meg; |
| --- | --- |

55.

felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együtt teremtse meg az európai fogyasztók és a vállalkozások – különösen a kkv-k – szolgálatában álló, a nevéhez méltó és versenyképes egységes digitális piacot; emlékeztet arra, hogy a valódi egységes digitális piac létrehozása társadalmi-gazdasági előnyökkel jár általában véve az európai fogyasztók, és különösen a nehezen megközelíthető, elszigetelt régiók lakói, a fogyatékossággal élők, valamint az európai uniós vállalkozások, elsősorban kkv-k szempontjából, amelyek előtt így új piacok nyílnak meg;

| 56. | hangsúlyozza, hogy a valódi egységes digitális piac megteremtése érdekében a személyes adatok védelmének és a digitális aláírás biztonságosságának szavatolásával, a vitarendezési mechanizmusok megerősítésével, valamint az alkalmazott fizetési módok iránti bizalom növelésével és biztonságosságuk fokozásával meg kell erősíteni a fogyasztók bizalmát és biztonságát, |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy a valódi egységes digitális piac megteremtése érdekében a személyes adatok védelmének és a digitális aláírás biztonságosságának szavatolásával, a vitarendezési mechanizmusok megerősítésével, valamint az alkalmazott fizetési módok iránti bizalom növelésével és biztonságosságuk fokozásával meg kell erősíteni a fogyasztók bizalmát és biztonságát,

| 57. | emlékeztet arra, hogy fel kell számolni az európai szerződési jog fennmaradó hiányosságait, valamint arra, hogy hatékony eszközöket kell létrehozni a szerződésekre irányadó szabályok közötti eltérésekből eredő akadályok megszüntetésére, mivel azok gátolják a kereskedelmet, további tranzakciós költségeket és jogbizonytalanságot okoznak a vállalkozások számára, és ily módon csökkentik a belső piacba vetett fogyasztói bizalmat; |
| --- | --- |

57.

emlékeztet arra, hogy fel kell számolni az európai szerződési jog fennmaradó hiányosságait, valamint arra, hogy hatékony eszközöket kell létrehozni a szerződésekre irányadó szabályok közötti eltérésekből eredő akadályok megszüntetésére, mivel azok gátolják a kereskedelmet, további tranzakciós költségeket és jogbizonytalanságot okoznak a vállalkozások számára, és ily módon csökkentik a belső piacba vetett fogyasztói bizalmat;

| 58. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy valamennyi polgárt teljes körűen tájékoztassák arról, hogy az európai egészségbiztosítási kártya révén milyen jogok illetik meg őket, valamint arról, hogy a különböző tagállamokban az egészségügyi szolgáltatások és ellátás igénybevételekor milyen pénzügyi kötelezettségek terhelik őket; hangsúlyozza, hogy ezen információknak – többek között elektronikus úton – könnyen hozzáférhetőnek kell lenniük, és a fogyatékossággal élő polgárok számára is elérhetőnek kell lenniük; |
| --- | --- |

58.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy valamennyi polgárt teljes körűen tájékoztassák arról, hogy az európai egészségbiztosítási kártya révén milyen jogok illetik meg őket, valamint arról, hogy a különböző tagállamokban az egészségügyi szolgáltatások és ellátás igénybevételekor milyen pénzügyi kötelezettségek terhelik őket; hangsúlyozza, hogy ezen információknak – többek között elektronikus úton – könnyen hozzáférhetőnek kell lenniük, és a fogyatékossággal élő polgárok számára is elérhetőnek kell lenniük;

| 59. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az európai egészségbiztosítási kártyát kérésre minden arra jogosult polgár megkapja, és a szabályok helytelen alkalmazását késedelem nélkül orvosolják; felszólítja a tagállamokat, hogy adjanak tájékoztatást az esetleges további biztosításról vagy egyéb intézkedésről, amelyre a polgároknak szükségük lehet ahhoz, hogy külföldön ugyanolyan egészségügyi ellátásra legyenek jogosultak, mint amelyet hazájukban igénybe vehetnek; |
| --- | --- |

59.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az európai egészségbiztosítási kártyát kérésre minden arra jogosult polgár megkapja, és a szabályok helytelen alkalmazását késedelem nélkül orvosolják; felszólítja a tagállamokat, hogy adjanak tájékoztatást az esetleges további biztosításról vagy egyéb intézkedésről, amelyre a polgároknak szükségük lehet ahhoz, hogy külföldön ugyanolyan egészségügyi ellátásra legyenek jogosultak, mint amelyet hazájukban igénybe vehetnek;

| 60. | sürgeti a tagállamokat, hogy egyszerűsítsék és gyorsítsák meg a külföldön nyújtott ellátás megtérítésével kapcsolatos igazgatási eljárásokat, és gondoskodjanak arról, hogy társadalom- és betegbiztosítási rendszereik megfelelő védelmet biztosítsanak a szabad mozgáshoz való jogot gyakorló munkavállalók számára; |
| --- | --- |

60.

sürgeti a tagállamokat, hogy egyszerűsítsék és gyorsítsák meg a külföldön nyújtott ellátás megtérítésével kapcsolatos igazgatási eljárásokat, és gondoskodjanak arról, hogy társadalom- és betegbiztosítási rendszereik megfelelő védelmet biztosítsanak a szabad mozgáshoz való jogot gyakorló munkavállalók számára;

| 61. | hangsúlyozza, hogy a regionális és helyi közigazgatásban dolgozó tisztviselők és egyéb alkalmazottak nem kapnak kellő tájékoztatást az európai és nemzetközi mobilitás lehetőségeiről; hangsúlyozza továbbá, hogy e tisztviselők és alkalmazottak európai és nemzetközi mobilitása hozzájárulhatna a korszerűbb és hatékonyabb közigazgatás kialakításához a tagállamokban, amely elengedhetetlen az uniós vívmányok bevezetéséhez, továbbá lehetővé teszi a bevált gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza, hogy a regionális és helyi közigazgatásban dolgozó tisztviselők és egyéb alkalmazottak nem kapnak kellő tájékoztatást az európai és nemzetközi mobilitás lehetőségeiről; hangsúlyozza továbbá, hogy e tisztviselők és alkalmazottak európai és nemzetközi mobilitása hozzájárulhatna a korszerűbb és hatékonyabb közigazgatás kialakításához a tagállamokban, amely elengedhetetlen az uniós vívmányok bevezetéséhez, továbbá lehetővé teszi a bevált gyakorlatok cseréjét;

IV.
     
  Jogalkotás/Átültetés

| 62. | hangsúlyozza, hogy az uniós jog sikere mindig függ annak alkalmazásától és a tagállamok nemzeti jogszabályaiba ésszerű időn belül történő átültetésétől is; úgy véli, hogy ezen a területen lényeges a rendszeres, gondos és hatékony ellenőrzés, és felszólítja a Bizottságot, hogy nem megfelelő végrehajtás esetén lépjen közbe, és ezen a téren folytassa a szoros együttműködést a Parlamenttel; |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza, hogy az uniós jog sikere mindig függ annak alkalmazásától és a tagállamok nemzeti jogszabályaiba ésszerű időn belül történő átültetésétől is; úgy véli, hogy ezen a területen lényeges a rendszeres, gondos és hatékony ellenőrzés, és felszólítja a Bizottságot, hogy nem megfelelő végrehajtás esetén lépjen közbe, és ezen a téren folytassa a szoros együttműködést a Parlamenttel;

| 63. | elismeri, hogy az Európai Bizottság által indított jogsértési eljárások számának csökkenése ellenére 2010 végén még közel 2100 jogsértési eljárás volt folyamatban; |
| --- | --- |

63.

elismeri, hogy az Európai Bizottság által indított jogsértési eljárások számának csökkenése ellenére 2010 végén még közel 2100 jogsértési eljárás volt folyamatban;

| 64. | megjegyzi, hogy sok, a Parlament Petíciós Bizottságához benyújtott petíció foglalkozik a polgárok által a belső piacon – különösen az uniós jog helytelen átültetése vagy végrehajtása miatt – tapasztalt problémákkal; felszólítja a Bizottságot, hogy foglalja bele a jelentésébe a Petíciós Bizottsághoz benyújtott petíciókkal kapcsolatos megállapításokat és eredményeket; hangsúlyozza, hogy a petíciós eljárást jobban fel kellene használni az uniós jogalkotási folyamat javítására, különösen a határokon átnyúló kereskedelem akadályainak orvoslását szolgáló jogalkotási eszközök és a fogyasztói jogok érvényesítése tekintetében; |
| --- | --- |

64.

megjegyzi, hogy sok, a Parlament Petíciós Bizottságához benyújtott petíció foglalkozik a polgárok által a belső piacon – különösen az uniós jog helytelen átültetése vagy végrehajtása miatt – tapasztalt problémákkal; felszólítja a Bizottságot, hogy foglalja bele a jelentésébe a Petíciós Bizottsághoz benyújtott petíciókkal kapcsolatos megállapításokat és eredményeket; hangsúlyozza, hogy a petíciós eljárást jobban fel kellene használni az uniós jogalkotási folyamat javítására, különösen a határokon átnyúló kereskedelem akadályainak orvoslását szolgáló jogalkotási eszközök és a fogyasztói jogok érvényesítése tekintetében;

| 65. | felhívja a tagállamokat, hogy tekintsék prioritásnak az egységes piacra vonatkozó jogszabályok pontos és időben történő átültetését és fokozzák a szabályok betartását; felkéri a tagállamokat, hogy saját nemzeti jogalkotásuk keretében végezzék el az egységes piac szabályainak a polgárokra és a vállalkozásokra gyakorolt hatásait elemző vizsgálatot; |
| --- | --- |

65.

felhívja a tagállamokat, hogy tekintsék prioritásnak az egységes piacra vonatkozó jogszabályok pontos és időben történő átültetését és fokozzák a szabályok betartását; felkéri a tagállamokat, hogy saját nemzeti jogalkotásuk keretében végezzék el az egységes piac szabályainak a polgárokra és a vállalkozásokra gyakorolt hatásait elemző vizsgálatot;

| 66. | hangsúlyozza, hogy a héa határokon átnyúló visszaigénylésére irányuló eljárásoknak a vállalkozások számára kevésbé bürokratikussá és terhessé kell válnia; hangsúlyozza továbbá, hogy a határokon átnyúló kockázatitőke-finanszírozáshoz való hozzáférést is javítani kell; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mivel az egységes piacra vonatkozó jogszabályokban jogalkotási és végrehajtási hézagokra derült fény, erősítsék meg a vonatkozó jogszabályok tényleges végrehajtására irányuló erőfeszítéseiket, különösen a szociális védelemmel összefüggő kérdéseket illetően; |
| --- | --- |

66.

hangsúlyozza, hogy a héa határokon átnyúló visszaigénylésére irányuló eljárásoknak a vállalkozások számára kevésbé bürokratikussá és terhessé kell válnia; hangsúlyozza továbbá, hogy a határokon átnyúló kockázatitőke-finanszírozáshoz való hozzáférést is javítani kell; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mivel az egységes piacra vonatkozó jogszabályokban jogalkotási és végrehajtási hézagokra derült fény, erősítsék meg a vonatkozó jogszabályok tényleges végrehajtására irányuló erőfeszítéseiket, különösen a szociális védelemmel összefüggő kérdéseket illetően;

| 67. | felkéri a Bizottságot, hogy az uniós jogszabályok átültetésének elmulasztása vagy helytelen átültetésével kapcsolatos jogsértési eljárások elindításakor utaljon az érintett tevékenységi körökre, valamint a közös piacra gyakorolt hatásokra; |
| --- | --- |

67.

felkéri a Bizottságot, hogy az uniós jogszabályok átültetésének elmulasztása vagy helytelen átültetésével kapcsolatos jogsértési eljárások elindításakor utaljon az érintett tevékenységi körökre, valamint a közös piacra gyakorolt hatásokra;

| 68. | sürgeti a Bizottságot, hogy a jogsértési eljárásokkal összefüggésben maradéktalanul alkalmazza az EUMSZ 260. cikkében bevezetett módosításokat; |
| --- | --- |

68.

sürgeti a Bizottságot, hogy a jogsértési eljárásokkal összefüggésben maradéktalanul alkalmazza az EUMSZ 260. cikkében bevezetett módosításokat;

| 69. | támogatja a Bizottságnak a gépkocsik külföldi regisztrációjának leegyszerűsítését célzó erőfeszítéseit, és felkéri a tagállamokat, hogy teljes mértékben alkalmazzák a gépkocsik más tagállamokban történő regisztrációjára az uniós jogban foglalt elveket; e tekintetben emlékeztet arra, hogy a vonatkozó uniós típusjóváhagyásnak megfelelő gépkocsiknak (a jobbkormányos járműveket is beleértve) regisztráltathatónak kellene lenniük a tagállamokban, és egyúttal felszólítja a Bizottságot, hogy növelje a harmonizált forgalmi engedélyek biztonsági szintjét annak érdekében, hogy minimálisra csökkentse a lopott járművek hamisított forgalmi engedéllyel történő újraregisztrálásának kockázatát; |
| --- | --- |

69.

támogatja a Bizottságnak a gépkocsik külföldi regisztrációjának leegyszerűsítését célzó erőfeszítéseit, és felkéri a tagállamokat, hogy teljes mértékben alkalmazzák a gépkocsik más tagállamokban történő regisztrációjára az uniós jogban foglalt elveket; e tekintetben emlékeztet arra, hogy a vonatkozó uniós típusjóváhagyásnak megfelelő gépkocsiknak (a jobbkormányos járműveket is beleértve) regisztráltathatónak kellene lenniük a tagállamokban, és egyúttal felszólítja a Bizottságot, hogy növelje a harmonizált forgalmi engedélyek biztonsági szintjét annak érdekében, hogy minimálisra csökkentse a lopott járművek hamisított forgalmi engedéllyel történő újraregisztrálásának kockázatát;

| 70. | felszólítja a Bizottságot, hogy a tagállamok által a foglalkoztatás terén alkalmazott, az uniós jogba ütköző, hátrányosan megkülönböztető szabályokkal és gyakorlatokkal szemben alkalmazzon zéró toleranciát, és ennek megsértése esetén haladéktalanul kezdeményezzen megfelelő eljárásokat; sürgeti továbbá a Bizottságot, hogy ne toleráljon semmilyen megkülönböztető vagy indokolatlan gyakorlatot, ellenőrzést vagy előírást, amely akadályozza az európai munkavállalókat és munkáltatókat uniós jogaik gyakorlásában; |
| --- | --- |

70.

felszólítja a Bizottságot, hogy a tagállamok által a foglalkoztatás terén alkalmazott, az uniós jogba ütköző, hátrányosan megkülönböztető szabályokkal és gyakorlatokkal szemben alkalmazzon zéró toleranciát, és ennek megsértése esetén haladéktalanul kezdeményezzen megfelelő eljárásokat; sürgeti továbbá a Bizottságot, hogy ne toleráljon semmilyen megkülönböztető vagy indokolatlan gyakorlatot, ellenőrzést vagy előírást, amely akadályozza az európai munkavállalókat és munkáltatókat uniós jogaik gyakorlásában;

| 71. | emlékeztet rá, hogy a szabad mozgás az egyik olyan alapvető jog, amelyet a munkavállalóknak a tagállamok munkavállalói között a foglalkoztatás, a javadalmazás, valamint az egyéb munka- és foglalkoztatási feltételek tekintetében alkalmazott, állampolgárság alapján történő minden megkülönböztetés nélkül kell tudniuk gyakorolni; meggyőződése, hogy e szabadság biztosítása érdekében a munkavállalókat megfelelően tájékoztatni kell, megfelelő jogorvoslati mechanizmusokat kell létrehozni, és minden tagállamnak szigorúan végre kell hajtania a vonatkozó uniós szabályokat; |
| --- | --- |

71.

emlékeztet rá, hogy a szabad mozgás az egyik olyan alapvető jog, amelyet a munkavállalóknak a tagállamok munkavállalói között a foglalkoztatás, a javadalmazás, valamint az egyéb munka- és foglalkoztatási feltételek tekintetében alkalmazott, állampolgárság alapján történő minden megkülönböztetés nélkül kell tudniuk gyakorolni; meggyőződése, hogy e szabadság biztosítása érdekében a munkavállalókat megfelelően tájékoztatni kell, megfelelő jogorvoslati mechanizmusokat kell létrehozni, és minden tagállamnak szigorúan végre kell hajtania a vonatkozó uniós szabályokat;

| 72. | felszólítja a Bizottságot, hogy gondosan kövesse figyelemmel a 2000/78/EK irányelv tagállamokban történő átültetését és tényleges alkalmazását, és amennyiben hiányosságokat észlel, avatkozzon be; felszólítja a tagállamokat és a Tanácsot, hogy tekintsék prioritásnak a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló irányelvre irányuló javaslat sürgős elfogadását; |
| --- | --- |

72.

felszólítja a Bizottságot, hogy gondosan kövesse figyelemmel a 2000/78/EK irányelv tagállamokban történő átültetését és tényleges alkalmazását, és amennyiben hiányosságokat észlel, avatkozzon be; felszólítja a tagállamokat és a Tanácsot, hogy tekintsék prioritásnak a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló irányelvre irányuló javaslat sürgős elfogadását;

| 73. | hangsúlyozza, hogy az EU-ban javítani kell a kiküldött munkavállalók munkafeltételeit és mindenfajta megkülönböztetéstől mentesen szavatolni kell megfelelő védelmüket; kéri a kiküldött munkavállalókról szóló irányelv átültetésének és alkalmazásának a szociális partnerekkel szoros együttműködésben történő javítását; üdvözli az egységes piaci fórum ezzel kapcsolatos következtetéseit; |
| --- | --- |

73.

hangsúlyozza, hogy az EU-ban javítani kell a kiküldött munkavállalók munkafeltételeit és mindenfajta megkülönböztetéstől mentesen szavatolni kell megfelelő védelmüket; kéri a kiküldött munkavállalókról szóló irányelv átültetésének és alkalmazásának a szociális partnerekkel szoros együttműködésben történő javítását; üdvözli az egységes piaci fórum ezzel kapcsolatos következtetéseit;

| 74. | emlékeztet arra, hogy a hatályos uniós jogszabályok védik a fogyasztók jogait és egy versenyképes európai energiapiac szilárd alapjául szolgálnak, több tagállamban azonban még nem került sor a nemzeti jogba történő megfelelő átültetésükre; |
| --- | --- |

74.

emlékeztet arra, hogy a hatályos uniós jogszabályok védik a fogyasztók jogait és egy versenyképes európai energiapiac szilárd alapjául szolgálnak, több tagállamban azonban még nem került sor a nemzeti jogba történő megfelelő átültetésükre;

| 75. | arra ösztönzi az összes tagállamot, hogy az elfogadott határidők betartása mellett maradéktalanul hajtsák végre a harmadik energiacsomagot és az egyéb kapcsolódó uniós jogszabályokat; arra kéri a Bizottságot, hogy vállalja e szabályok átültetésének szigorú nyomon követését; |
| --- | --- |

75.

arra ösztönzi az összes tagállamot, hogy az elfogadott határidők betartása mellett maradéktalanul hajtsák végre a harmadik energiacsomagot és az egyéb kapcsolódó uniós jogszabályokat; arra kéri a Bizottságot, hogy vállalja e szabályok átültetésének szigorú nyomon követését;

| 76. | arra ösztönzi a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa az egységes piaccal kapcsolatos jogszabályok átültetése terén alkalmazott legjobb gyakorlatokat; |
| --- | --- |

76.

arra ösztönzi a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa az egységes piaccal kapcsolatos jogszabályok átültetése terén alkalmazott legjobb gyakorlatokat;

| 77. | hangsúlyozza, hogy az utasok védelmének az Unión belüli egységes és harmonizált végrehajtása és érvényesítése kulcsfontosságú az utazó polgárok számára – a csökkent mozgásképességű személyeket is ideértve –, valamint a fuvarozók egyenlő versenyfeltételeinek megteremtéséhez; megállapítja, hogy a fogyatékossággal élő emberek utazásuk során igen gyakran szembesülnek olyan akadályokkal és korlátokkal, amelyek elzárják előlük az egységes piac számos lehetőségét, és felkéri a Bizottságot, hogy az utasok jogaival kapcsolatban fokozottan vegye figyelembe ezt a szempontot; |
| --- | --- |

77.

hangsúlyozza, hogy az utasok védelmének az Unión belüli egységes és harmonizált végrehajtása és érvényesítése kulcsfontosságú az utazó polgárok számára – a csökkent mozgásképességű személyeket is ideértve –, valamint a fuvarozók egyenlő versenyfeltételeinek megteremtéséhez; megállapítja, hogy a fogyatékossággal élő emberek utazásuk során igen gyakran szembesülnek olyan akadályokkal és korlátokkal, amelyek elzárják előlük az egységes piac számos lehetőségét, és felkéri a Bizottságot, hogy az utasok jogaival kapcsolatban fokozottan vegye figyelembe ezt a szempontot;

| 78. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak az utasok jogaira vonatkozó jogszabályok megfelelő végrehajtásáról, az utasokat az EU-n belül megillető jogoknak az európai polgárokkal való megismertetéséről és különösen e jogok tiszteletben tartásáról; |
| --- | --- |

78.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak az utasok jogaira vonatkozó jogszabályok megfelelő végrehajtásáról, az utasokat az EU-n belül megillető jogoknak az európai polgárokkal való megismertetéséről és különösen e jogok tiszteletben tartásáról;

| 79. | hangsúlyozza, hogy a polgárok és a vállalkozások által tapasztalt problémákat kezelni kell; megállapítja, hogy – a munkadokumentumban szereplő minimális bizonyíték ellenére – számos azonosított problématerülettel kapcsolatban végeztek hatásvizsgálatot nemrégiben, és számos ilyen problématerület képezte bizottsági javaslatok tárgyát; határozottan úgy véli, hogy amennyiben intézkedést javasolnak, a Bizottságnak a jogszabálytervezetben megválasztott szakpolitikai lehetőséget alátámasztó szilárd és meggyőző bizonyítékot kell szolgáltatnia; felszólítja a Parlamentet, hogy a javaslattervezetek vizsgálata során mérlegelje teljes körűen a Bizottság által elkészített hatásvizsgálatok pontosságát és meggyőző erejét annak érdekében, hogy az elfogadott jogszabály megfeleljen a polgárok és vállalkozások szükségleteinek egyaránt; |
| --- | --- |

79.

hangsúlyozza, hogy a polgárok és a vállalkozások által tapasztalt problémákat kezelni kell; megállapítja, hogy – a munkadokumentumban szereplő minimális bizonyíték ellenére – számos azonosított problématerülettel kapcsolatban végeztek hatásvizsgálatot nemrégiben, és számos ilyen problématerület képezte bizottsági javaslatok tárgyát; határozottan úgy véli, hogy amennyiben intézkedést javasolnak, a Bizottságnak a jogszabálytervezetben megválasztott szakpolitikai lehetőséget alátámasztó szilárd és meggyőző bizonyítékot kell szolgáltatnia; felszólítja a Parlamentet, hogy a javaslattervezetek vizsgálata során mérlegelje teljes körűen a Bizottság által elkészített hatásvizsgálatok pontosságát és meggyőző erejét annak érdekében, hogy az elfogadott jogszabály megfeleljen a polgárok és vállalkozások szükségleteinek egyaránt;

| 80. | fontosnak tartja a nemzeti rendszerek közötti információcserét és az együttműködés előmozdítását, és ezzel összefüggésben üdvözli a cégjegyzékeknek a közelmúltban megvalósított összekapcsolását (9); sürgeti továbbra a határokon átnyúló igazgatási együttműködést és a központi platformokon keresztüli jobb hálózatba szervezést; üdvözli a Bizottság erre irányuló kezdeményezéseit, mint például a társadalombiztosítási adatok nemzeti társadalombiztosítási rendszerek közötti elektronikus továbbítására vonatkozó rendszer kifejlesztésére irányuló kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

80.

fontosnak tartja a nemzeti rendszerek közötti információcserét és az együttműködés előmozdítását, és ezzel összefüggésben üdvözli a cégjegyzékeknek a közelmúltban megvalósított összekapcsolását (9); sürgeti továbbra a határokon átnyúló igazgatási együttműködést és a központi platformokon keresztüli jobb hálózatba szervezést; üdvözli a Bizottság erre irányuló kezdeményezéseit, mint például a társadalombiztosítási adatok nemzeti társadalombiztosítási rendszerek közötti elektronikus továbbítására vonatkozó rendszer kifejlesztésére irányuló kezdeményezéseket;

| 81. | hangsúlyozza, hogy a határozatok, valamint az igazoló dokumentumok joghatásainak határokon átnyúló végrehajtása és elismerése a mobilitás szempontjából központi jelentőségű a belső piacon; reményét fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az öröklésről szóló rendeletet hamarosan az EU valamennyi tagállamában alkalmazzák; a 2010. évi zöld könyvhöz (10) és a 2011. évi konzultációhoz kapcsolódóan emlékeztet a Bizottság anyakönyvi okmányok joghatásainak elismerésével kapcsolatos munkálatainak folytatására, és érdeklődéssel várja a 2013. évre előirányzott jogalkotási javaslatokat; |
| --- | --- |

81.

hangsúlyozza, hogy a határozatok, valamint az igazoló dokumentumok joghatásainak határokon átnyúló végrehajtása és elismerése a mobilitás szempontjából központi jelentőségű a belső piacon; reményét fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az öröklésről szóló rendeletet hamarosan az EU valamennyi tagállamában alkalmazzák; a 2010. évi zöld könyvhöz (10) és a 2011. évi konzultációhoz kapcsolódóan emlékeztet a Bizottság anyakönyvi okmányok joghatásainak elismerésével kapcsolatos munkálatainak folytatására, és érdeklődéssel várja a 2013. évre előirányzott jogalkotási javaslatokat;

| 82. | emlékeztet a szabályozás javítására vonatkozó célkitűzésre, és úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak fokozniuk kellene az intelligens szabályozást célzó stratégia javítására irányuló erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

82.

emlékeztet a szabályozás javítására vonatkozó célkitűzésre, és úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak fokozniuk kellene az intelligens szabályozást célzó stratégia javítására irányuló erőfeszítéseiket;

| 83. | támogatja a szabályozási terhek kérdésének kezelése iránt tanúsított elkötelezettséget; e tekintetben emlékeztet a Parlament azon korábbi kötelezettségvállalására, hogy megköveteli a Bizottságtól az egyenértékű költségkompenzációk meghatározását, amikor új jogszabályokra tesz javaslatot; emlékeztet továbbá a Parlament azon kérésére, hogy terjesszék és bővítsék ki az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló programot, ennélfogva pedig várakozással tekint az adminisztratív terhek és a szabályozási nehézségek enyhítésére irányuló javaslatok elé, amelyek a polgárok és vállalkozások egységes piaccal kapcsolatos fő aggályait kezelnék; |
| --- | --- |

83.

támogatja a szabályozási terhek kérdésének kezelése iránt tanúsított elkötelezettséget; e tekintetben emlékeztet a Parlament azon korábbi kötelezettségvállalására, hogy megköveteli a Bizottságtól az egyenértékű költségkompenzációk meghatározását, amikor új jogszabályokra tesz javaslatot; emlékeztet továbbá a Parlament azon kérésére, hogy terjesszék és bővítsék ki az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló programot, ennélfogva pedig várakozással tekint az adminisztratív terhek és a szabályozási nehézségek enyhítésére irányuló javaslatok elé, amelyek a polgárok és vállalkozások egységes piaccal kapcsolatos fő aggályait kezelnék;

| 84. | hangsúlyozza, hogy a jogalkotás egyszerűsítése és a belső piaci szabadságok vállalkozások általi gyakorlására vonatkozó adminisztratív terhek csökkentése ellenére általában szükség van a fogyasztókat és a munkavállalókat védő biztonsági és egészségügyi előírások biztosítására is; |
| --- | --- |

84.

hangsúlyozza, hogy a jogalkotás egyszerűsítése és a belső piaci szabadságok vállalkozások általi gyakorlására vonatkozó adminisztratív terhek csökkentése ellenére általában szükség van a fogyasztókat és a munkavállalókat védő biztonsági és egészségügyi előírások biztosítására is;

| 85. | felkéri a Bizottságot, hogy valamennyi új európai rendeletet vizsgáljon meg az e-kereskedelemre gyakorolt hatások szempontjából; |
| --- | --- |

85.

felkéri a Bizottságot, hogy valamennyi új európai rendeletet vizsgáljon meg az e-kereskedelemre gyakorolt hatások szempontjából;

V.
     
  Ajánlások

| 86. | kéri a Bizottságot, hogy két év elteltével vizsgálja felül és aktualizálja az európai polgároknak és vállalkozásoknak az egységes piac működésével kapcsolatos 20 legfőbb aggályát; felszólítja továbbá, hogy az egyes kiemelt aggályokról készítsen táblázatokat, amelyekben megjelöli azokat a szereplőket, akiknek feladata az egyes megjelölt kiváltó okokra vonatkozó megoldás megtalálása; |
| --- | --- |

86.

kéri a Bizottságot, hogy két év elteltével vizsgálja felül és aktualizálja az európai polgároknak és vállalkozásoknak az egységes piac működésével kapcsolatos 20 legfőbb aggályát; felszólítja továbbá, hogy az egyes kiemelt aggályokról készítsen táblázatokat, amelyekben megjelöli azokat a szereplőket, akiknek feladata az egyes megjelölt kiváltó okokra vonatkozó megoldás megtalálása;

| 87. | felszólítja a Bizottságot, hogy a jövőbeli jelentésekben hívja fel a figyelmet azokra a vonatkozó fellépésekre – amilyen például az uniós jogszabályok tagállamok általi helytelen átültetése esetén kellő időben és megfelelő módon tett fellépés –, amelyek megtétele egyértelműen az ő feladata, és amelyek révén biztosítható az uniós jog megfelelő végrehajtása és a nem megfelelő jogszabályok felülvizsgálata; |
| --- | --- |

87.

felszólítja a Bizottságot, hogy a jövőbeli jelentésekben hívja fel a figyelmet azokra a vonatkozó fellépésekre – amilyen például az uniós jogszabályok tagállamok általi helytelen átültetése esetén kellő időben és megfelelő módon tett fellépés –, amelyek megtétele egyértelműen az ő feladata, és amelyek révén biztosítható az uniós jog megfelelő végrehajtása és a nem megfelelő jogszabályok felülvizsgálata;

| 88. | felszólítja a Bizottságot, hogy 2012 második félévében terjessze elő a „Tizenkét új mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez –»Együtt egy újfajta növekedésért«” című dokumentumot; |
| --- | --- |

88.

felszólítja a Bizottságot, hogy 2012 második félévében terjessze elő a „Tizenkét új mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez –»Együtt egy újfajta növekedésért«” című dokumentumot;

| 89. | ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a polgárok európai éve (2013) során tájékoztató kampányaikat azokra a problémás területekre összpontosítsák, amelyek az uniós polgárságon alapuló jogokhoz kapcsolódnak, mivel ezek – a jelentés kiválasztási módszertana alapján – valóban tükrözik, hogy a belső piacon mi a leginkább fontos az uniós polgárok számára mindennapi életük során; |
| --- | --- |

89.

ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a polgárok európai éve (2013) során tájékoztató kampányaikat azokra a problémás területekre összpontosítsák, amelyek az uniós polgárságon alapuló jogokhoz kapcsolódnak, mivel ezek – a jelentés kiválasztási módszertana alapján – valóban tükrözik, hogy a belső piacon mi a leginkább fontos az uniós polgárok számára mindennapi életük során;

| 90. | felszólítja a Bizottságot, hogy a jövőben találjon módot az uniós polgárságról szóló jelentés és az „Egységes piac az emberek szemével” című jelentés összeolvasztására, hiszen így elkerülhető a dupla munka és az összekeveredés, valamint megelőzhető, hogy a problémákat a megoldásoktól szétválasztva kezeljék. |
| --- | --- |

90.

felszólítja a Bizottságot, hogy a jövőben találjon módot az uniós polgárságról szóló jelentés és az „Egységes piac az emberek szemével” című jelentés összeolvasztására, hiszen így elkerülhető a dupla munka és az összekeveredés, valamint megelőzhető, hogy a problémákat a megoldásoktól szétválasztva kezeljék.

| 91. | felszólítja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal, a regionális és helyi önkormányzatokkal és a civil társadalom képviselőivel együtt rendszeresen szervezzen európai tájékoztató kampányokat a regionális és a helyi médiában, valamint a polgárokkal folytatott párbeszédet erősítő interaktív kampányokat azzal a céllal, hogy a polgárokat tájékoztassa az egységes piac előnyeiről, jogaikról és feladataikról, valamint arról, hogy problémáik megoldásával kapcsolatban hol juthatnak információkhoz és segítséghez; felhívja a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel és ellenőrizze a tájékoztató kampányok eredményességét és sikerét; |
| --- | --- |

91.

felszólítja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal, a regionális és helyi önkormányzatokkal és a civil társadalom képviselőivel együtt rendszeresen szervezzen európai tájékoztató kampányokat a regionális és a helyi médiában, valamint a polgárokkal folytatott párbeszédet erősítő interaktív kampányokat azzal a céllal, hogy a polgárokat tájékoztassa az egységes piac előnyeiről, jogaikról és feladataikról, valamint arról, hogy problémáik megoldásával kapcsolatban hol juthatnak információkhoz és segítséghez; felhívja a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel és ellenőrizze a tájékoztató kampányok eredményességét és sikerét;

| 92. | felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a meglévő eszközök – mint a SOLVIT, a belső piaci eredménytábla, a belső piaci információs rendszer, az „Ön Európája Tanácsadó Szolgálat” és az „Európa Önökért” portál – közötti valódi kapcsolatot, ami lehetővé teszi az uniós irányelvek megfelelő és időben történő átültetésének ellenőrzését; |
| --- | --- |

92.

felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a meglévő eszközök – mint a SOLVIT, a belső piaci eredménytábla, a belső piaci információs rendszer, az „Ön Európája Tanácsadó Szolgálat” és az „Európa Önökért” portál – közötti valódi kapcsolatot, ami lehetővé teszi az uniós irányelvek megfelelő és időben történő átültetésének ellenőrzését;

| 93. | hangsúlyozza az EURES rendszer – mint az Unión belüli munkanélküliség leküzdésére és a megfelelő képesítéssel rendelkező jelentkezők hiánya miatt betöltetlenül maradó munkahelyek jelenségének megoldására szolgáló eszköz – támogatását erősítésének és a nemzeti munkakereső rendszerekkel való tényleges összekapcsolásának szükségességét; |
| --- | --- |

93.

hangsúlyozza az EURES rendszer – mint az Unión belüli munkanélküliség leküzdésére és a megfelelő képesítéssel rendelkező jelentkezők hiánya miatt betöltetlenül maradó munkahelyek jelenségének megoldására szolgáló eszköz – támogatását erősítésének és a nemzeti munkakereső rendszerekkel való tényleges összekapcsolásának szükségességét;

| 94. | kéri a Bizottságot, hogy mérje fel azokat a területeket, amelyeken a közösségi szabályozás egyidejűleg biztosítja az egyszerűsítésre és a tagállamok általi közvetlen alkalmazásra irányuló célkitűzést, illetve az egységes piac célkitűzéseit; |
| --- | --- |

94.

kéri a Bizottságot, hogy mérje fel azokat a területeket, amelyeken a közösségi szabályozás egyidejűleg biztosítja az egyszerűsítésre és a tagállamok általi közvetlen alkalmazásra irányuló célkitűzést, illetve az egységes piac célkitűzéseit;

| 95. | felkéri a Bizottságot olyan sürgős intézkedések előmozdítására, amelyek a belső energiapiac megvalósítását és az Európa 2020 stratégia céljainak elérését akadályozó, Unión belüli energetikai infrastrukturális egyenlőtlenségek felszámolására irányulnak; |
| --- | --- |

95.

felkéri a Bizottságot olyan sürgős intézkedések előmozdítására, amelyek a belső energiapiac megvalósítását és az Európa 2020 stratégia céljainak elérését akadályozó, Unión belüli energetikai infrastrukturális egyenlőtlenségek felszámolására irányulnak;

| 96. | felkéri a tagállamokat az IKT-eszközök használatára az átláthatóság és felelősségvállalás javítása, az adminisztrációs terhek csökkentése, az adminisztrációs folyamatok javítása, a széndioxid-kibocsátás csökkentése, az állami források megtakarítása és a részvételi demokrácia elősegítése érdekében, megszilárdítva ugyanakkor a bizalom szintjét; |
| --- | --- |

96.

felkéri a tagállamokat az IKT-eszközök használatára az átláthatóság és felelősségvállalás javítása, az adminisztrációs terhek csökkentése, az adminisztrációs folyamatok javítása, a széndioxid-kibocsátás csökkentése, az állami források megtakarítása és a részvételi demokrácia elősegítése érdekében, megszilárdítva ugyanakkor a bizalom szintjét;

| 97. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – a 883/2004/EK rendeletnek és az EUMSZ 153. cikkének való megfelelés biztosítása mellett – végezzenek vizsgálatokat a mozgás szabadságát az EU-ban gyakorló polgárok folyamatos társadalombiztosítási védelmének és az őket illető, az adott ország polgáraival egyenlő bánásmód biztosítása érdekében, valamint vegyék fontolóra egy európai szintű, választható, az általános rendszert kiegészítő, önkéntes és átvihető társadalombiztosítási rendszer kialakítását a szorosabb szociálpolitikai együttműködés megvalósítása érdekében; az esetleges 28. társadalombiztosítási rendszerre vonatkozó korábbi elképzeléseket naprakésszé kell tenni, és a tanulmányokban ezekkel is foglalkozni kell; |
| --- | --- |

97.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – a 883/2004/EK rendeletnek és az EUMSZ 153. cikkének való megfelelés biztosítása mellett – végezzenek vizsgálatokat a mozgás szabadságát az EU-ban gyakorló polgárok folyamatos társadalombiztosítási védelmének és az őket illető, az adott ország polgáraival egyenlő bánásmód biztosítása érdekében, valamint vegyék fontolóra egy európai szintű, választható, az általános rendszert kiegészítő, önkéntes és átvihető társadalombiztosítási rendszer kialakítását a szorosabb szociálpolitikai együttműködés megvalósítása érdekében; az esetleges 28. társadalombiztosítási rendszerre vonatkozó korábbi elképzeléseket naprakésszé kell tenni, és a tanulmányokban ezekkel is foglalkozni kell;

| 98. | sürgeti a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket a bonyolult nemzeti igazgatási eljárások egyszerűsítése érdekében, és biztosítsák, hogy a munkavállalók, munkaadók és a határon átnyúló foglalkoztatási helyzetben érintett más felek számára rendelkezésre álljon a foglalkoztatással összefüggő jogaikkal és kötelezettségeikkel, például a szociális biztonsági jogaikkal – köztük a munkanélküli védelemmel, az egészségügyi ellátással és az adózási szabályokkal – kapcsolatos szükséges tájékoztatás; úgy véli, hogy ennek a tájékoztatásnak lehetőleg elektronikus formában a szabad mozgáshoz való jog gyakorlása előtt, alatt és után is rendelkezésre kell állnia; |
| --- | --- |

98.

sürgeti a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket a bonyolult nemzeti igazgatási eljárások egyszerűsítése érdekében, és biztosítsák, hogy a munkavállalók, munkaadók és a határon átnyúló foglalkoztatási helyzetben érintett más felek számára rendelkezésre álljon a foglalkoztatással összefüggő jogaikkal és kötelezettségeikkel, például a szociális biztonsági jogaikkal – köztük a munkanélküli védelemmel, az egészségügyi ellátással és az adózási szabályokkal – kapcsolatos szükséges tájékoztatás; úgy véli, hogy ennek a tájékoztatásnak lehetőleg elektronikus formában a szabad mozgáshoz való jog gyakorlása előtt, alatt és után is rendelkezésre kell állnia;

| 99. | sürgeti a Bizottságot, hogy uniós szinten hozzon létre központi koordinációs pontot, amelynek célja a szabad mozgáshoz való jogot gyakorló munkavállalók, munkaadók és más érdekelt felek problémáinak rögzítése, a megoldások tagállamok közötti kidolgozása és a mobil foglalkoztatási jogviszonyokból – többek között a munkavállalók kiküldéséből – eredő problémák megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

99.

sürgeti a Bizottságot, hogy uniós szinten hozzon létre központi koordinációs pontot, amelynek célja a szabad mozgáshoz való jogot gyakorló munkavállalók, munkaadók és más érdekelt felek problémáinak rögzítése, a megoldások tagállamok közötti kidolgozása és a mobil foglalkoztatási jogviszonyokból – többek között a munkavállalók kiküldéséből – eredő problémák megelőzése érdekében;

| 100. | kéri a tagállamokat, hogy az uniós állampolgárok nem uniós családtagjait kezeljék jóhiszemű ügyfélként mindazon közigazgatási eljárások során, amelyeken keresztül kell menniük; |
| --- | --- |

100.

kéri a tagállamokat, hogy az uniós állampolgárok nem uniós családtagjait kezeljék jóhiszemű ügyfélként mindazon közigazgatási eljárások során, amelyeken keresztül kell menniük;

| 101. | sürgeti a tagállamokat, hogy az Unióban mozgó valamennyi személy számára alakítsanak ki egyablakos ügyintézési rendszert, amelynek segítségével e személyek a fogadó tagállam egyetlen ügyintézési pontján rendezhetik a munkavállalással és a lakhatással kapcsolatos hivatalos ügyeiket, továbbá tájékozódhatnak jogaikról és kötelességeikről, beleértve az online ügyintézéssel kapcsolatos lehetőségeket annak érdekében, hogy javítsák az Unión belül mozgó polgárok jogainak tényleges gyakorlását; |
| --- | --- |

101.

sürgeti a tagállamokat, hogy az Unióban mozgó valamennyi személy számára alakítsanak ki egyablakos ügyintézési rendszert, amelynek segítségével e személyek a fogadó tagállam egyetlen ügyintézési pontján rendezhetik a munkavállalással és a lakhatással kapcsolatos hivatalos ügyeiket, továbbá tájékozódhatnak jogaikról és kötelességeikről, beleértve az online ügyintézéssel kapcsolatos lehetőségeket annak érdekében, hogy javítsák az Unión belül mozgó polgárok jogainak tényleges gyakorlását;

| 102. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a mobilitás fokozása érdekében valamennyi uniós polgárnak lehetősége legyen ésszerű áron alapszintű fizetési számla megnyitására; |
| --- | --- |

102.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a mobilitás fokozása érdekében valamennyi uniós polgárnak lehetősége legyen ésszerű áron alapszintű fizetési számla megnyitására;

| 103. | üdvözli a Bizottságnak a határokon átnyúló egészségügyi ellátás igénybevételének megkönnyítésére irányuló javaslatait; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló 2011. március 9-i 2011/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv gyors és eredményes végrehajtását, kellő módon figyelembe véve az egyetemesség, a jó minőségű ellátáshoz való hozzáférés, a méltányosság és a szolidaritás elveit; felhívja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák munkájukat a távorvoslási és e-egészségügyi szolgáltatások széles körű kiépítésének 2020-ra kitűzött célja érdekében; ezenkívül támogatja az uniós polgárok saját betegadataikhoz való biztonságos internetes hozzáférésének és a betegnyilvántartások átjárhatóságának biztosítására irányuló kísérleti projekteket, ezáltal biztosítva a betegek részére az ellátás folyamatosságát; |
| --- | --- |

103.

üdvözli a Bizottságnak a határokon átnyúló egészségügyi ellátás igénybevételének megkönnyítésére irányuló javaslatait; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló 2011. március 9-i 2011/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv gyors és eredményes végrehajtását, kellő módon figyelembe véve az egyetemesség, a jó minőségű ellátáshoz való hozzáférés, a méltányosság és a szolidaritás elveit; felhívja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák munkájukat a távorvoslási és e-egészségügyi szolgáltatások széles körű kiépítésének 2020-ra kitűzött célja érdekében; ezenkívül támogatja az uniós polgárok saját betegadataikhoz való biztonságos internetes hozzáférésének és a betegnyilvántartások átjárhatóságának biztosítására irányuló kísérleti projekteket, ezáltal biztosítva a betegek részére az ellátás folyamatosságát;

| 104. | felkéri a Bizottságot, hogy a polgárokra és az iparra nehezedő adminisztratív terhek csökkentése érdekében, illetve a vizsgálati módszerek és tartalmak dinamikus továbbfejlesztését, valamint a közúti közlekedés lehető legmagasabb szintű biztonságát biztosítva tegyen a gépjárművek műszaki vizsgálatára vonatkozó jogalkotási javaslatot; |
| --- | --- |

104.

felkéri a Bizottságot, hogy a polgárokra és az iparra nehezedő adminisztratív terhek csökkentése érdekében, illetve a vizsgálati módszerek és tartalmak dinamikus továbbfejlesztését, valamint a közúti közlekedés lehető legmagasabb szintű biztonságát biztosítva tegyen a gépjárművek műszaki vizsgálatára vonatkozó jogalkotási javaslatot;

| 105. | felhív a gépkocsik határokon átnyúló regisztrációja során a műszaki ellenőrzés tagállamok közötti kölcsönös elismerésére, amelynek alapját a közös definíciók és az összehasonlítható vizsgakövetelmények képezik; javasolja egy európai adatbank létrehozását, amely az európai szintű összehasonlíthatóság lehetővé tétele, valamint a határokon átnyúló nyilvántartás megkönnyítése érdekében központilag nyilvántartja valamennyi gépjármű műszaki adatait; felkéri a tagállamokat, hogy a szükségtelen költségek közösségi megközelítés segítségével történő megszüntetése révén tartsák a lehető legalacsonyabb szinten a gépkocsik határokon átnyúló nyilvántartása során a polgárokat érintő pénzügyi terheket; |
| --- | --- |

105.

felhív a gépkocsik határokon átnyúló regisztrációja során a műszaki ellenőrzés tagállamok közötti kölcsönös elismerésére, amelynek alapját a közös definíciók és az összehasonlítható vizsgakövetelmények képezik; javasolja egy európai adatbank létrehozását, amely az európai szintű összehasonlíthatóság lehetővé tétele, valamint a határokon átnyúló nyilvántartás megkönnyítése érdekében központilag nyilvántartja valamennyi gépjármű műszaki adatait; felkéri a tagállamokat, hogy a szükségtelen költségek közösségi megközelítés segítségével történő megszüntetése révén tartsák a lehető legalacsonyabb szinten a gépkocsik határokon átnyúló nyilvántartása során a polgárokat érintő pénzügyi terheket;

| 106. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a nemzeti közlekedési és mobilitási szolgáltatások, termékek és rendszerek közötti átjárhatóság szigorúbb megvalósítását, mégpedig az útdíjszedési rendszerek, az ERTMS, valamint a lakossági és intermodális mobilitás területén az európai integrált tájékoztatási, árképzési és jegyértékesítési rendszerek mintájára, amelyeket uniós szinten szabályoznak; |
| --- | --- |

106.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a nemzeti közlekedési és mobilitási szolgáltatások, termékek és rendszerek közötti átjárhatóság szigorúbb megvalósítását, mégpedig az útdíjszedési rendszerek, az ERTMS, valamint a lakossági és intermodális mobilitás területén az európai integrált tájékoztatási, árképzési és jegyértékesítési rendszerek mintájára, amelyeket uniós szinten szabályoznak;

| 107. | sürgeti, hogy a Bizottság könnyítse meg a mikrofinanszírozási eszközökhöz való hozzáférést kisvállalkozások alapításához és fejlesztéséhez, különösen azon vállalkozások számára, amelyek határokon átnyúló műveleteket kívánnak folytatni; |
| --- | --- |

107.

sürgeti, hogy a Bizottság könnyítse meg a mikrofinanszírozási eszközökhöz való hozzáférést kisvállalkozások alapításához és fejlesztéséhez, különösen azon vállalkozások számára, amelyek határokon átnyúló műveleteket kívánnak folytatni;

| 108. | felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy az uniós kockázatitőke-piac kialakulását gátló akadályok felszámolásával mozdítsák elő a befektetési lehetőségeket az innovatív induló vállalkozások számára; |
| --- | --- |

108.

felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy az uniós kockázatitőke-piac kialakulását gátló akadályok felszámolásával mozdítsák elő a befektetési lehetőségeket az innovatív induló vállalkozások számára;

| 109. | felkéri a tagállamokat, hogy a már meglévő struktúrák alkalmazásával és egyablakos ügyfélszolgálati rendszerek létrehozásával egyszerűsítsék és könnyítsék meg az olyan információkhoz való hozzáférést, amelyek segítségével a kkv-k európai, nemzeti és helyi pénzeszközökért folyamodhatnak, szem előtt tartva azt, hogy az egyablakos ügyfélszolgálati rendszerek hozzáadott értéke nagyobb, ha meglévő igazgatási apparátus terhére jönnek létre, és ennélfogva nem növelik az adófizetőkre háruló terheket; hangsúlyozza az egyablakos ügyfélszolgálati rendszerek fontosságát, amelyek alapvető kiindulópontul szolgálnak ahhoz, hogy magánbefektetéseket vonzzanak és tegyenek lehetővé a kutatás és az energetika terén, továbbá felkéri a Bizottságot, hogy erősítse meg az európai, nemzeti és helyi finanszírozási keretek további egyszerűsítésére és átláthatóságára vonatkozó intézkedéseket; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az adatszolgáltatásra vonatkozó szabályok egyszerűsítésével segítsék elő a kkv-k pénzeszközökhöz jutását, továbbá hogy hozzanak létre online adattárakat a tanúsítványok és más igazoló okmányok számára; |
| --- | --- |

109.

felkéri a tagállamokat, hogy a már meglévő struktúrák alkalmazásával és egyablakos ügyfélszolgálati rendszerek létrehozásával egyszerűsítsék és könnyítsék meg az olyan információkhoz való hozzáférést, amelyek segítségével a kkv-k európai, nemzeti és helyi pénzeszközökért folyamodhatnak, szem előtt tartva azt, hogy az egyablakos ügyfélszolgálati rendszerek hozzáadott értéke nagyobb, ha meglévő igazgatási apparátus terhére jönnek létre, és ennélfogva nem növelik az adófizetőkre háruló terheket; hangsúlyozza az egyablakos ügyfélszolgálati rendszerek fontosságát, amelyek alapvető kiindulópontul szolgálnak ahhoz, hogy magánbefektetéseket vonzzanak és tegyenek lehetővé a kutatás és az energetika terén, továbbá felkéri a Bizottságot, hogy erősítse meg az európai, nemzeti és helyi finanszírozási keretek további egyszerűsítésére és átláthatóságára vonatkozó intézkedéseket; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az adatszolgáltatásra vonatkozó szabályok egyszerűsítésével segítsék elő a kkv-k pénzeszközökhöz jutását, továbbá hogy hozzanak létre online adattárakat a tanúsítványok és más igazoló okmányok számára;

| 110. | felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy biztosítsanak olyan megállapodásokat, amelyek a jobb piacra jutás garantálása és a bürokrácia csökkentése révén lehetővé teszik a kkv-k számára, hogy Európa-szerte működjenek, és megvalósítsák ötleteik piaci értékesítését; |
| --- | --- |

110.

felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy biztosítsanak olyan megállapodásokat, amelyek a jobb piacra jutás garantálása és a bürokrácia csökkentése révén lehetővé teszik a kkv-k számára, hogy Európa-szerte működjenek, és megvalósítsák ötleteik piaci értékesítését;

| 111. | felkéri a Bizottságot, hogy tegyen jogalkotási javaslatot a légitársaságok fizetésképtelenségének esetén az utasok jobb védelme érdekében, például egy légitársaságokra vonatkozó kötelező biztosítás vagy egy garanciaalap létrehozása révén; |
| --- | --- |

111.

felkéri a Bizottságot, hogy tegyen jogalkotási javaslatot a légitársaságok fizetésképtelenségének esetén az utasok jobb védelme érdekében, például egy légitársaságokra vonatkozó kötelező biztosítás vagy egy garanciaalap létrehozása révén;

| 112. | hangsúlyozza, hogy az utasok számára még mindig nehézségeket okoz az EU-n belüli multimodális utazásokhoz történő jegyfoglalás és jegyvásárlás, és felkéri a Bizottságot, a tagállamokat és a közlekedési vállalatokat, hogy tegyenek lépéseket az integrált multimodális jegyértékesítési rendszer bevezetése érdekében; |
| --- | --- |

112.

hangsúlyozza, hogy az utasok számára még mindig nehézségeket okoz az EU-n belüli multimodális utazásokhoz történő jegyfoglalás és jegyvásárlás, és felkéri a Bizottságot, a tagállamokat és a közlekedési vállalatokat, hogy tegyenek lépéseket az integrált multimodális jegyértékesítési rendszer bevezetése érdekében;

| 113. | felkéri a Bizottságot, hogy annak érdekében, hogy lépést tartson a fejlődő multimodális mobilitási mintákkal, terjesszen elő javaslatot az utasok több közlekedési mód igénybevétele során fennálló jogairól. |
| --- | --- |

113.

felkéri a Bizottságot, hogy annak érdekében, hogy lépést tartson a fejlődő multimodális mobilitási mintákkal, terjesszen elő javaslatot az utasok több közlekedési mód igénybevétele során fennálló jogairól.

| 114. | felhívja a Bizottságot, hogy alakítsa át a belső piaci információs rendszert (IMI), bővítse ki a közigazgatási együttműködés területét és javítsa működését, továbbá gondolja át a SOLVIT programot, és különösen a humán erőforrásokat illetően biztosítson számára új kereteket és megfelelő eszközöket annak érdekében, hogy az összes központ tapasztalt és kellő számú személyzettel rendelkezzen ahhoz, hogy képesek legyenek teljesen kielégítő módon kezelni a hozzájuk intézett kéréseket; |
| --- | --- |

114.

felhívja a Bizottságot, hogy alakítsa át a belső piaci információs rendszert (IMI), bővítse ki a közigazgatási együttműködés területét és javítsa működését, továbbá gondolja át a SOLVIT programot, és különösen a humán erőforrásokat illetően biztosítson számára új kereteket és megfelelő eszközöket annak érdekében, hogy az összes központ tapasztalt és kellő számú személyzettel rendelkezzen ahhoz, hogy képesek legyenek teljesen kielégítő módon kezelni a hozzájuk intézett kéréseket;

| 115. | megismétli a tagállamokhoz intézett azon felhívását, hogy az összehasonlítható képesítésekkel rendelkező jövőbeli munkaerő megteremtése érdekében javítsák a gyermekkori nyelvtanulást, hozzanak létre a formális és informális oktatás, többek között az egész életen át tartó tanulás, valamint valamely más tagállamban szerzet képességek elismerését szolgáló rendszert, és mindezt fokozottan hangolják össze a munkaerő-piaci szükségletekkel, ami előnyére válhat a közös európai munkaerőpiacnak és növelheti a termelékenység szintjét; hangsúlyozza továbbá, hogy az Európai Képesítési Keretrendszer segítségével további erőfeszítésekre van szükség a nemzeti képesítési rendszerek közötti átjárhatóság biztosítására; |
| --- | --- |

115.

megismétli a tagállamokhoz intézett azon felhívását, hogy az összehasonlítható képesítésekkel rendelkező jövőbeli munkaerő megteremtése érdekében javítsák a gyermekkori nyelvtanulást, hozzanak létre a formális és informális oktatás, többek között az egész életen át tartó tanulás, valamint valamely más tagállamban szerzet képességek elismerését szolgáló rendszert, és mindezt fokozottan hangolják össze a munkaerő-piaci szükségletekkel, ami előnyére válhat a közös európai munkaerőpiacnak és növelheti a termelékenység szintjét; hangsúlyozza továbbá, hogy az Európai Képesítési Keretrendszer segítségével további erőfeszítésekre van szükség a nemzeti képesítési rendszerek közötti átjárhatóság biztosítására;

| 116. | úgy véli, hogy az oktatási intézményeknek a kiadott diploma mellékletében fel kell tüntetniük, hogy a nemzeti diploma miként vethető össze és értékelhető egy másik tagállamban – különösen a szomszédos országokban – szerzett diplomához képest; |
| --- | --- |

116.

úgy véli, hogy az oktatási intézményeknek a kiadott diploma mellékletében fel kell tüntetniük, hogy a nemzeti diploma miként vethető össze és értékelhető egy másik tagállamban – különösen a szomszédos országokban – szerzett diplomához képest;

| 117. | rámutat a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelvben foglalt automatikus elismerés sikerére, és kéri, hogy vegyék fontolóra más szakmákra való kiterjesztésének lehetőségét; |
| --- | --- |

117.

rámutat a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelvben foglalt automatikus elismerés sikerére, és kéri, hogy vegyék fontolóra más szakmákra való kiterjesztésének lehetőségét;

| 118. | sürgeti a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket a strukturális és kohéziós alapokhoz való hozzáférés érdekében, és a megszerzett összegeket használják fel a szakképzéssel kapcsolatos programokra a kkv-k további támogatásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

118.

sürgeti a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket a strukturális és kohéziós alapokhoz való hozzáférés érdekében, és a megszerzett összegeket használják fel a szakképzéssel kapcsolatos programokra a kkv-k további támogatásának biztosítása érdekében;

| 119. | rámutat azon tagállamok pozitív tapasztalataira, amelyekben az energiavállalatokra vonatkozó energiatakarékossági kritériumok számos pozitív eredményt hoztak, mint például az intelligens fogyasztásmérők elterjedtebb használatát, ami a fogyasztók javát szolgálja; |
| --- | --- |

119.

rámutat azon tagállamok pozitív tapasztalataira, amelyekben az energiavállalatokra vonatkozó energiatakarékossági kritériumok számos pozitív eredményt hoztak, mint például az intelligens fogyasztásmérők elterjedtebb használatát, ami a fogyasztók javát szolgálja;

| 120. | felkéri a Bizottságot, hogy vegye fontolóra a regionális és helyi közigazgatásban dolgozó tisztviselőknek és egyéb alkalmazottaknak szóló európai csereprogram lehetőségét; |
| --- | --- |

120.

felkéri a Bizottságot, hogy vegye fontolóra a regionális és helyi közigazgatásban dolgozó tisztviselőknek és egyéb alkalmazottaknak szóló európai csereprogram lehetőségét;

*

* *

| 121. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

121.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 187. E, 2008.7.27., 80. o.

(2)  HL L 176., 2009.7.7., 17. o.

(3)  HL C 161. E, 2011.5.31., 84. o.

(4)  HL C 349. E, 2010.12.22., 25. o.

(5)  HL C 8. E, 2010.1.14., 7. o.

(6)  Lásd http://www.un.org/disabilities/convention/conventionfull.shtml

(7)  Web Content Accessibility Guidelines (WCAG) (a webtartalmak hozzáférhetőségére vonatkozó iránymutatások) 2.0. - http://www.w3.org/TR/WCAG20/

(8)  CHAP – a panaszok kezelését és a nyilvánosság általi megkeresések nyilvántartását szolgáló rendszer;

EU PILOT – a tagállamokkal közösen történő problémamegoldás;

NIF – a tájékoztatás elmulasztásával kapcsolatos eseteket nyilvántartó adatbázis.

(9)  Az Európai Parlament 2012. február 14-i álláspontja. (Elfogadott szövegek: P7_TA(2012)0033.)

(10)  COM(2010)0747.

---

| 11.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 72/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 72/16

---

2012. október 25., csütörtökAz EU és Japán közötti kereskedelmi tárgyalások

P7_TA(2012)0398

Az Európai Parlament 2012. október 25-i állásfoglalása az EU és Japán közötti kereskedelmi tárgyalásokról (2012/2711(RSP))

2014/C 72 E/02

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az „emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az éghajlatváltozás által támasztott követelmények összefüggésében a nemzetközi kereskedelempolitikáról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlatváltozás által támasztott követelmények összefüggésében a nemzetközi kereskedelempolitikáról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a jövőbeni európai nemzetközi beruházási politikáról szóló, 2011. április 6-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jövőbeni európai nemzetközi beruházási politikáról szóló, 2011. április 6-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az „Új európai kereskedelmi politika az Európa 2020 stratégia keretében” című, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új európai kereskedelmi politika az Európa 2020 stratégia keretében” című, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló, 2011. december 13-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló, 2011. december 13-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a „Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme” című bizottsági közleményre (COM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme” című bizottsági közleményre (COM(2010)0612),

| — | tekintettel a Bizottság „A kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályok” című, 2012. február 21-én közzétett jelentésére (COM(2012)0070), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályok” című, 2012. február 21-én közzétett jelentésére (COM(2012)0070),

| — | tekintettel az EU és Japán közötti, 2011-ben megkötött kölcsönös elismerési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Japán közötti, 2011-ben megkötött kölcsönös elismerési megállapodásra,

| — | tekintettel az EU és Japán közötti, 2003-ban megkötött, versenyellenes tevékenységekkel kapcsolatos együttműködésről szóló megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Japán közötti, 2003-ban megkötött, versenyellenes tevékenységekkel kapcsolatos együttműködésről szóló megállapodásra,

| — | tekintettel az Európai Közösség és Japán közötti, együttműködésről és vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és Japán közötti, együttműködésről és vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodásra,

| — | tekintettel a Copenhagen Economics gazdasági tanácsadó központ „Az EU és Japán közötti kereskedelmi és beruházási akadályok értékelése” című, 2009. november 30-án közzétett jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Copenhagen Economics gazdasági tanácsadó központ „Az EU és Japán közötti kereskedelmi és beruházási akadályok értékelése” című, 2009. november 30-án közzétett jelentésére,

| — | tekintettel az EU és Japán közötti kereskedelmi kapcsolatokra vonatkozó nyilvános bizottsági konzultáció 2011. február 21-én közzétett eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Japán közötti kereskedelmi kapcsolatokra vonatkozó nyilvános bizottsági konzultáció 2011. február 21-én közzétett eredményeire,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2011. március 24–25-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2011. március 24–25-i következtetéseire,

| — | tekintettel a 2011. május 28-án Brüsszelben megrendezett 20. EU–Japán csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. május 28-án Brüsszelben megrendezett 20. EU–Japán csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel az EU és Japán közötti kereskedelmi kapcsolatokról szóló, 2011. május 11-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Japán közötti kereskedelmi kapcsolatokról szóló, 2011. május 11-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a bálnavadászattal kapcsolatos közösségi fellépésről szóló, 2009. február 19-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bálnavadászattal kapcsolatos közösségi fellépésről szóló, 2009. február 19-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződést 1997-ben módosító Amszterdami Szerződéshez csatolt állatvédelmi és állatjóléti jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződést 1997-ben módosító Amszterdami Szerződéshez csatolt állatvédelmi és állatjóléti jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az Európai Közösség és Japán kormánya közötti, 2012. július 2-án aláírt tudományos és technológiai együttműködési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és Japán kormánya közötti, 2012. július 2-án aláírt tudományos és technológiai együttműködési megállapodásra,

| — | tekintettel az EU és Japán közötti kereskedelmi tárgyalásokról szóló, 2012. június 13-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Japán közötti kereskedelmi tárgyalásokról szóló, 2012. június 13-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az EU és Japán közösen a világ GDP-jének több mint egyharmadát termelik, és a világkereskedelem több mint 20 %-át bonyolítják; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU és Japán közösen a világ GDP-jének több mint egyharmadát termelik, és a világkereskedelem több mint 20 %-át bonyolítják;

| B. | mivel 20111-ben az EU és Japán közötti kétoldalú árukereskedelem összértéke csupán 116,4 milliárd eurót tett ki, míg az EU és az USA között ez 444,7 milliárd euró, az EU és Kína között 428,3 milliárd euró, az EU és Oroszország között pedig 306,6 milliárd euró volt; |
| --- | --- |

B.

mivel 20111-ben az EU és Japán közötti kétoldalú árukereskedelem összértéke csupán 116,4 milliárd eurót tett ki, míg az EU és az USA között ez 444,7 milliárd euró, az EU és Kína között 428,3 milliárd euró, az EU és Oroszország között pedig 306,6 milliárd euró volt;

| C. | mivel 2011-ben az Európai Unióval szembeni japán kereskedelmi többlet 18,5 milliárd euró volt, amelyből 30 %-ot egyedül a gépjárműipari termékek tettek ki; |
| --- | --- |

C.

mivel 2011-ben az Európai Unióval szembeni japán kereskedelmi többlet 18,5 milliárd euró volt, amelyből 30 %-ot egyedül a gépjárműipari termékek tettek ki;

| D. | mivel Japán a „határokon átnyúló kereskedelem” értékelésénél a Világbank „üzleti környezet minősége” 2012-es listáján a 16. helyen szerepel, 18 uniós tagállamot megelőzve; |
| --- | --- |

D.

mivel Japán a „határokon átnyúló kereskedelem” értékelésénél a Világbank „üzleti környezet minősége” 2012-es listáján a 16. helyen szerepel, 18 uniós tagállamot megelőzve;

| E. | mivel a Parlament, a Tanács és a Bizottság egyaránt megjegyezte, hogy az EU–Japán szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalások megkezdésének előfeltétele, hogy Japán képes-e felszámolni a nem vámjellegű akadályokat, és a közbeszerzési piachoz való hozzáférést gátló tényezőket; |
| --- | --- |

E.

mivel a Parlament, a Tanács és a Bizottság egyaránt megjegyezte, hogy az EU–Japán szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalások megkezdésének előfeltétele, hogy Japán képes-e felszámolni a nem vámjellegű akadályokat, és a közbeszerzési piachoz való hozzáférést gátló tényezőket;

| F. | mivel a Copenhagen Economics tanácsadó központ 2009. novemberi tanulmányának becslései szerint a Japánba irányuló uniós kivitel 71 %-kal, az EU-ba irányuló japán import pedig 61 %-kal is megnőhetne, ha a lehető legnagyobb mértékben csökkentenék a tarifális és nem tarifális jellegű akadályokat; |
| --- | --- |

F.

mivel a Copenhagen Economics tanácsadó központ 2009. novemberi tanulmányának becslései szerint a Japánba irányuló uniós kivitel 71 %-kal, az EU-ba irányuló japán import pedig 61 %-kal is megnőhetne, ha a lehető legnagyobb mértékben csökkentenék a tarifális és nem tarifális jellegű akadályokat;

| G. | mivel az Európai Unió és Japán a 2011. május 28-i közös csúcstalálkozón megegyezett abban, hogy hatályfelmérést kezdeményeznek a szabadkereskedelmi megállapodás megvalósíthatóságát illetően, továbbá közös törekvéseket fogalmazott meg a megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdése kapcsán; mivel a hatályfelmérés lezárult; |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Unió és Japán a 2011. május 28-i közös csúcstalálkozón megegyezett abban, hogy hatályfelmérést kezdeményeznek a szabadkereskedelmi megállapodás megvalósíthatóságát illetően, továbbá közös törekvéseket fogalmazott meg a megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdése kapcsán; mivel a hatályfelmérés lezárult;

| H. | mivel a Bizottság, a Tanács és a Parlament támogatja a kereskedelmi célú bálnavadászatra vonatkozó általános moratórium fenntartását és a bálnából készült termékek nemzetközi kereskedelmére vonatkozó tilalmat, valamint törekszik az úgynevezett tudományos célú bálnavadászat megszüntetésére és támogatja jelentős méretű óceáni és tengeri térségek olyan menedékhelyekké történő kijelölését, ahol mindennemű bálnavadászat határozatlan ideig tilos; |
| --- | --- |

H.

mivel a Bizottság, a Tanács és a Parlament támogatja a kereskedelmi célú bálnavadászatra vonatkozó általános moratórium fenntartását és a bálnából készült termékek nemzetközi kereskedelmére vonatkozó tilalmat, valamint törekszik az úgynevezett tudományos célú bálnavadászat megszüntetésére és támogatja jelentős méretű óceáni és tengeri térségek olyan menedékhelyekké történő kijelölését, ahol mindennemű bálnavadászat határozatlan ideig tilos;

| I. | mivel az ezzel párhuzamosan egy politikai keretegyezmény céljából folytatott hatályfelmérés is sikeresen lezárult; |
| --- | --- |

I.

mivel az ezzel párhuzamosan egy politikai keretegyezmény céljából folytatott hatályfelmérés is sikeresen lezárult;

A gazdasági és politikai összefüggések

| 1. | véleménye szerint figyelembe kell venni a globalizált világ új kihívásairól az Unióhoz hasonlóan gondolkodó Japán – mint politikai szövetséges – jelentőségét; |
| --- | --- |

1.

véleménye szerint figyelembe kell venni a globalizált világ új kihívásairól az Unióhoz hasonlóan gondolkodó Japán – mint politikai szövetséges – jelentőségét;

| 2. | véleménye szerint az EU 2020 stratégiában rejlő munkahely-teremtési és növekedési lehetőségek maximális kiaknázása érdekében az EU számára kulcsfontosságú, hogy átfogó jelleggel mélyítse el a világ többi jelentős gazdaságával, mint például Japánnal folytatott gazdasági és kereskedelmi kapcsolatait; úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi gazdasági válság, a magas munkanélküli ráták és az Unión belüli gyenge növekedési előrejelzések figyelembe vételével ez különösen sürgős; |
| --- | --- |

2.

véleménye szerint az EU 2020 stratégiában rejlő munkahely-teremtési és növekedési lehetőségek maximális kiaknázása érdekében az EU számára kulcsfontosságú, hogy átfogó jelleggel mélyítse el a világ többi jelentős gazdaságával, mint például Japánnal folytatott gazdasági és kereskedelmi kapcsolatait; úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi gazdasági válság, a magas munkanélküli ráták és az Unión belüli gyenge növekedési előrejelzések figyelembe vételével ez különösen sürgős;

| 3. | e tekintetben aggodalommal tölti el, hogy az EU és Japán közötti kétoldalú kereskedelem volumene nagyságrendileg alacsonyabb a többi partnerrel – például az Egyesült Államokkal, Kínával és Oroszországgal – folytatott kereskedelem volumenénél; arra a következtetésre jut, hogy az EU–Japán kereskedelmi kapcsolatokban rejlő óriási lehetőségeket egyelőre nem aknázták ki az uniós vállalkozások, a dolgozók és a fogyasztók érdekében, főleg az európai vállalkozások piacra jutási lehetőségeivel kapcsolatos japán nem vámjellegű akadályok hatása miatt; |
| --- | --- |

3.

e tekintetben aggodalommal tölti el, hogy az EU és Japán közötti kétoldalú kereskedelem volumene nagyságrendileg alacsonyabb a többi partnerrel – például az Egyesült Államokkal, Kínával és Oroszországgal – folytatott kereskedelem volumenénél; arra a következtetésre jut, hogy az EU–Japán kereskedelmi kapcsolatokban rejlő óriási lehetőségeket egyelőre nem aknázták ki az uniós vállalkozások, a dolgozók és a fogyasztók érdekében, főleg az európai vállalkozások piacra jutási lehetőségeivel kapcsolatos japán nem vámjellegű akadályok hatása miatt;

| 4. | megállapítja, hogy Japán más jelentős szabadkereskedelmi megállapodások megkötésére is törekszik, mint a Japán–Kína–Dél-Korea közötti szabadkereskedelmi megállapodás és a transz-csendes-óceáni partnerség, valamint számos egyéb kétoldalú megállapodásról is tárgyal; úgy véli, hogy annak érdekében, hogy a Japánnal való tárgyalások során hasonló mértékű piacra jutás tudjon elérni, az EU-nak fel kellene használnia a Dél-Koreával való szabadkereskedelmi megállapodás kapcsán szerzett tapasztalatait; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy Japán más jelentős szabadkereskedelmi megállapodások megkötésére is törekszik, mint a Japán–Kína–Dél-Korea közötti szabadkereskedelmi megállapodás és a transz-csendes-óceáni partnerség, valamint számos egyéb kétoldalú megállapodásról is tárgyal; úgy véli, hogy annak érdekében, hogy a Japánnal való tárgyalások során hasonló mértékű piacra jutás tudjon elérni, az EU-nak fel kellene használnia a Dél-Koreával való szabadkereskedelmi megállapodás kapcsán szerzett tapasztalatait;

A hatályfelmérés

| 5. | megjegyzi, hogy az EU–Japán hatályfelmérés eredménye a Bizottság és a japán kormány kölcsönös megelégedésére szolgál; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy az EU–Japán hatályfelmérés eredménye a Bizottság és a japán kormány kölcsönös megelégedésére szolgál;

| 6. | üdvözli, hogy a hatályfelmérés tárgyalása során a Parlament kérésének megfelelően hangsúlyosan szerepelt a nem vámjellegű akadályok és a közbeszerzési piachoz való hozzáférést gátló akadályok felszámolásának kérdése; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy a hatályfelmérés tárgyalása során a Parlament kérésének megfelelően hangsúlyosan szerepelt a nem vámjellegű akadályok és a közbeszerzési piachoz való hozzáférést gátló akadályok felszámolásának kérdése;

| 7. | figyelmeztet arra, hogy miközben az ütemtervek előrelépést jelentenek, néhány ponton nem kellően precízek, és többféle értelmezésnek is teret engednek (például a vasúti beszerzési rendelkezések kapcsán); úgy véli ezért, hogy az elkövetkező tárgyalások során Japánnak erősebben kell kifejezésre juttatnia törekvéseit; hangsúlyozza, hogy ezen elkötelezettségek megvalósítása döntő fontosságú, ezért amint lehetséges kézzelfogható eredményeket igényel, ideális esetben még a határidők megállapítása előtt; |
| --- | --- |

7.

figyelmeztet arra, hogy miközben az ütemtervek előrelépést jelentenek, néhány ponton nem kellően precízek, és többféle értelmezésnek is teret engednek (például a vasúti beszerzési rendelkezések kapcsán); úgy véli ezért, hogy az elkövetkező tárgyalások során Japánnak erősebben kell kifejezésre juttatnia törekvéseit; hangsúlyozza, hogy ezen elkötelezettségek megvalósítása döntő fontosságú, ezért amint lehetséges kézzelfogható eredményeket igényel, ideális esetben még a határidők megállapítása előtt;

| 8. | felhívja a japán kormányt, hogy az EU–Japán szabadkereskedelmi megállapodásról való hivatalos tárgyalások elején újólag erősítse meg a hatályfelmérés során tett kötelezettségvállalásait, különösen a kereskedelem nem vámjellegű akadályainak megszüntetése tekintetében; |
| --- | --- |

8.

felhívja a japán kormányt, hogy az EU–Japán szabadkereskedelmi megállapodásról való hivatalos tárgyalások elején újólag erősítse meg a hatályfelmérés során tett kötelezettségvállalásait, különösen a kereskedelem nem vámjellegű akadályainak megszüntetése tekintetében;

| 9. | ennek megfelelően, a Japánnal kötendő szabadkereskedelmi megállapodással kapcsolatos tárgyalási iránymutatások elfogadásának feltételeként kéri, hogy a Tanács ragaszkodjon egy egy éven belül aktiválandó kötelező érvényű felülvizsgálati záradékhoz annak értékelése céljából, hogy Japán egyértelmű eredményeket tud-e felmutatni a nem tarifális jellegű (különösen az EU autóiparára vonatkozó) akadályok, valamint a vasúti városi közlekedési közbeszerzés terén fennálló, a hatályfelmérés keretében megállapodás tárgyát képező akadályok felszámolása terén; |
| --- | --- |

9.

ennek megfelelően, a Japánnal kötendő szabadkereskedelmi megállapodással kapcsolatos tárgyalási iránymutatások elfogadásának feltételeként kéri, hogy a Tanács ragaszkodjon egy egy éven belül aktiválandó kötelező érvényű felülvizsgálati záradékhoz annak értékelése céljából, hogy Japán egyértelmű eredményeket tud-e felmutatni a nem tarifális jellegű (különösen az EU autóiparára vonatkozó) akadályok, valamint a vasúti városi közlekedési közbeszerzés terén fennálló, a hatályfelmérés keretében megállapodás tárgyát képező akadályok felszámolása terén;

Tárgyalási felhatalmazás

| 10. | felkéri a Tanácsot, hogy a hatályfelmérés alapján adjon egyértelmű célokat tartalmazó felhatalmazást a Bizottság számára a Japánnal való kereskedelmi megállapodás tárgyalásainak megkezdésére; |
| --- | --- |

10.

felkéri a Tanácsot, hogy a hatályfelmérés alapján adjon egyértelmű célokat tartalmazó felhatalmazást a Bizottság számára a Japánnal való kereskedelmi megállapodás tárgyalásainak megkezdésére;

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy az EU–Japán szabadkereskedelmi megállapodás egyik kezdeti tárgyalási fordulóját szentelje a nem vámjellegű akadályok felszámolásának, és ezért biztosítsa, hogy a tárgyalások megkezdését követő egy év elteltével a felülvizsgálati záradék részeként el lehessen végezni egy független hatásvizsgálatot a Parlament számára kulcsfontosságú vonatkozással kapcsolatban elért előrehaladás tárgyilagos értékelése érdekében; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot, hogy az EU–Japán szabadkereskedelmi megállapodás egyik kezdeti tárgyalási fordulóját szentelje a nem vámjellegű akadályok felszámolásának, és ezért biztosítsa, hogy a tárgyalások megkezdését követő egy év elteltével a felülvizsgálati záradék részeként el lehessen végezni egy független hatásvizsgálatot a Parlament számára kulcsfontosságú vonatkozással kapcsolatban elért előrehaladás tárgyilagos értékelése érdekében;

| 12. | hangsúlyozza, hogy egy ilyen szabadkereskedelmi megállapodásnak átfogónak, nagyszabásúnak és minden kereskedelmi rendelkezésében kötelező érvényűnek kell lennie; hangsúlyozza, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásnak tényleges, gyakorlati piaci nyitottsághoz és könnyebb kereskedelemhez kell vezetnie az elméleti, jogi nyitottság helyett; felhívja a Bizottságot, hogy hivatalosan és rendszeres időközönként tájékoztassa a Parlamentet és a Tanácsot a tárgyalások állásáról és a nem vámjellegű akadályok felszámolásával kapcsolatos előrehaladásról; úgy ítéli meg, hogy amennyiben a tárgyalások folyamán Japán törekvései nem bizonyulnak elegendőnek az EU prioritást képező igényei vonatkozásában, a Bizottság a Parlamenttel és a Tanáccsal való konzultációk után felfüggesztheti a tárgyalásokat; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy egy ilyen szabadkereskedelmi megállapodásnak átfogónak, nagyszabásúnak és minden kereskedelmi rendelkezésében kötelező érvényűnek kell lennie; hangsúlyozza, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásnak tényleges, gyakorlati piaci nyitottsághoz és könnyebb kereskedelemhez kell vezetnie az elméleti, jogi nyitottság helyett; felhívja a Bizottságot, hogy hivatalosan és rendszeres időközönként tájékoztassa a Parlamentet és a Tanácsot a tárgyalások állásáról és a nem vámjellegű akadályok felszámolásával kapcsolatos előrehaladásról; úgy ítéli meg, hogy amennyiben a tárgyalások folyamán Japán törekvései nem bizonyulnak elegendőnek az EU prioritást képező igényei vonatkozásában, a Bizottság a Parlamenttel és a Tanáccsal való konzultációk után felfüggesztheti a tárgyalásokat;

| 13. | megjegyzi, hogy a nem vámjellegű akadályok megszüntetését sokkal nehezebben lehet ellenőrizni és végrehajtani, mint a behozatali vámok megszüntetését; sürgeti a Bizottságot, hogy maradéktalanul vegye figyelembe a Parlamentnek a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló, 2011. december 13-i állásfoglalásában ismertetett ajánlásait, és a végrehajtási és ellenőrzési mechanizmusok legjobb gyakorlatának kialakítása érdekében vonjon le következtetéseket az EU–Dél-Korea szabadkereskedelmi megállapodásban szereplő, a nem kereskedelmi jellegű korlátokkal kapcsolatos kötelezettségvállalásokból; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy a nem vámjellegű akadályok megszüntetését sokkal nehezebben lehet ellenőrizni és végrehajtani, mint a behozatali vámok megszüntetését; sürgeti a Bizottságot, hogy maradéktalanul vegye figyelembe a Parlamentnek a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló, 2011. december 13-i állásfoglalásában ismertetett ajánlásait, és a végrehajtási és ellenőrzési mechanizmusok legjobb gyakorlatának kialakítása érdekében vonjon le következtetéseket az EU–Dél-Korea szabadkereskedelmi megállapodásban szereplő, a nem kereskedelmi jellegű korlátokkal kapcsolatos kötelezettségvállalásokból;

| 14. | hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy a szabadkereskedelmi megállapodás valós előnyöket biztosítson az Unió gazdasága számára, a Tanácsnak egyértelmű menetrendet kell kidolgoznia, illetve be kell vonnia a Bizottság tárgyalási irányelveibe a következő szempontokat:






  — | konkrét és mérhető eredmények a Japán kormány részéről a nem kereskedelmi jellegű korlátokkal kapcsolatban, az EU–Japán kereskedelmet gátló akadályok többségének megszüntetése céljából; hangsúlyozza, hogy ezeknek a kötelezettségvállalásoknak jelentősen tovább kell lépniük annál, amit az ütemterv a hatályfelmérés keretén belül meghatározott; a Bizottságnak rendszeresen jelentést kell tennie az e téren elért haladásról a Tanácsnak és a Parlamentnek; |
| --- | --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy a szabadkereskedelmi megállapodás valós előnyöket biztosítson az Unió gazdasága számára, a Tanácsnak egyértelmű menetrendet kell kidolgoznia, illetve be kell vonnia a Bizottság tárgyalási irányelveibe a következő szempontokat:

—

konkrét és mérhető eredmények a Japán kormány részéről a nem kereskedelmi jellegű korlátokkal kapcsolatban, az EU–Japán kereskedelmet gátló akadályok többségének megszüntetése céljából; hangsúlyozza, hogy ezeknek a kötelezettségvállalásoknak jelentősen tovább kell lépniük annál, amit az ütemterv a hatályfelmérés keretén belül meghatározott; a Bizottságnak rendszeresen jelentést kell tennie az e téren elért haladásról a Tanácsnak és a Parlamentnek;

| — | az autóipar terén fennálló nem tarifális jellegű akadályok, például az úgynevezett övezeti előírások, az egyéb versenyellenes korlátozások, valamint az elektromos és hibrid járművek kezelése terén fennálló akadályok felszámolása; a „kei autókra” vonatkozó preferenciális bánásmódot szintén orvosolni kell e jelentős piaci ág tisztességes versenyének biztosítása céljából; |
| --- | --- |

—

az autóipar terén fennálló nem tarifális jellegű akadályok, például az úgynevezett övezeti előírások, az egyéb versenyellenes korlátozások, valamint az elektromos és hibrid járművek kezelése terén fennálló akadályok felszámolása; a „kei autókra” vonatkozó preferenciális bánásmódot szintén orvosolni kell e jelentős piaci ág tisztességes versenyének biztosítása céljából;

| — | jelentős engedmények a közbeszerzésben, amelyek biztosítják az európai vállalatok számára a japán stratégiai ágazatokhoz való hozzáférést, beleértve a vasúti és a városi közlekedést, valamint az uniós közbeszerzési piacok nyitottságával azonos mértékű nyitottságot; |
| --- | --- |

—

jelentős engedmények a közbeszerzésben, amelyek biztosítják az európai vállalatok számára a japán stratégiai ágazatokhoz való hozzáférést, beleértve a vasúti és a városi közlekedést, valamint az uniós közbeszerzési piacok nyitottságával azonos mértékű nyitottságot;

| — | a felek közötti korai konzultációkat előíró szigorú és hatékony vitarendezési mechanizmus annak megelőzése érdekében, hogy a japán közbeszerzési piacon újabb, nem kereskedelmi jellegű korlátokat lehessen felállítani a megállapodás hatálybalépését követően; |
| --- | --- |

—

a felek közötti korai konzultációkat előíró szigorú és hatékony vitarendezési mechanizmus annak megelőzése érdekében, hogy a japán közbeszerzési piacon újabb, nem kereskedelmi jellegű korlátokat lehessen felállítani a megállapodás hatálybalépését követően;

| — | az Unióban a vámtételek jelentős csökkentését célzó lépcsőzetes ütemterv, amely kellő időt ad az Unió ipara számára, hogy alkalmazkodjon a megnövekedett versenyhez; úgy ítéli meg, hogy az ilyen vámok megszüntetésének Japánban a „biztonsági záradék” segítségével szorosan kapcsolódnia kell a közbeszerzési piachoz való hozzáférés előtt álló korlátok és a nem vámjellegű akadályok megszüntetési folyamatához annak érdekében, hogy az érzékeny területekre vonatkozó uniós vámtarifák ne csökkenjenek a hasonló japán nem tarifális és a közbeszerzés terén fennálló akadályok felszámolása nélkül; |
| --- | --- |

—

az Unióban a vámtételek jelentős csökkentését célzó lépcsőzetes ütemterv, amely kellő időt ad az Unió ipara számára, hogy alkalmazkodjon a megnövekedett versenyhez; úgy ítéli meg, hogy az ilyen vámok megszüntetésének Japánban a „biztonsági záradék” segítségével szorosan kapcsolódnia kell a közbeszerzési piachoz való hozzáférés előtt álló korlátok és a nem vámjellegű akadályok megszüntetési folyamatához annak érdekében, hogy az érzékeny területekre vonatkozó uniós vámtarifák ne csökkenjenek a hasonló japán nem tarifális és a közbeszerzés terén fennálló akadályok felszámolása nélkül;

| — | hatékony kétoldalú védintézkedések, amelyek megakadályozzák a behozatal növekedését, amely káros lenne vagy káros lehetne az uniós és a japán ipar számára, különösen az olyan érzékeny területeken, mint az autóipar és az elektronikai ipar; |
| --- | --- |

—

hatékony kétoldalú védintézkedések, amelyek megakadályozzák a behozatal növekedését, amely káros lenne vagy káros lehetne az uniós és a japán ipar számára, különösen az olyan érzékeny területeken, mint az autóipar és az elektronikai ipar;

| — | az európai kkv-k piacra jutását akadályozó legproblematikusabb tényezők jelentős részének felszámolása; |
| --- | --- |

—

az európai kkv-k piacra jutását akadályozó legproblematikusabb tényezők jelentős részének felszámolása;

| — | hivatkozás a nemzetközi egészségügyi és növény-egészségügyi szabályokra, különösen az Élelmezési Kódex, az Állategészségügyi Világszervezet (OIE) és a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló irányelv (IPPC) által rögzített szabályokra; |
| --- | --- |

—

hivatkozás a nemzetközi egészségügyi és növény-egészségügyi szabályokra, különösen az Élelmezési Kódex, az Állategészségügyi Világszervezet (OIE) és a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló irányelv (IPPC) által rögzített szabályokra;

| — | kikényszeríthető intézkedések a mezőgazdasági termékek, beleértve a borok és párlatok uniós földrajzi eredetmegjelölésének védelme érdekében; |
| --- | --- |

—

kikényszeríthető intézkedések a mezőgazdasági termékek, beleértve a borok és párlatok uniós földrajzi eredetmegjelölésének védelme érdekében;

| — | a 2011. márciusi katasztrófa fényében komoly hangsúly fektetése az energiaipari együttműködésre, illetve a környezeti javak és szolgáltatások fokozott piaci hozzáférésére; |
| --- | --- |

—

a 2011. márciusi katasztrófa fényében komoly hangsúly fektetése az energiaipari együttműködésre, illetve a környezeti javak és szolgáltatások fokozott piaci hozzáférésére;

| — | erőteljes és nagyra törő fejezet a fenntartható fejlődésről, alapvető munkaügyi normákkal, köztük az ILO ipari országokra vonatkozó négy alapvető egyezményével; e fejezetnek tartalmaznia kell olyan civil társadalmi fórumok kialakítását is, amelyek nyomon követik és értékelik a megállapodás végrehajtását, valamint környezetvédelemmel, állatjóléttel és a biodiverzitás megőrzésével kapcsolatos multilaterális megállapodások tényleges végrehajtását; |
| --- | --- |

—

erőteljes és nagyra törő fejezet a fenntartható fejlődésről, alapvető munkaügyi normákkal, köztük az ILO ipari országokra vonatkozó négy alapvető egyezményével; e fejezetnek tartalmaznia kell olyan civil társadalmi fórumok kialakítását is, amelyek nyomon követik és értékelik a megállapodás végrehajtását, valamint környezetvédelemmel, állatjóléttel és a biodiverzitás megőrzésével kapcsolatos multilaterális megállapodások tényleges végrehajtását;

| — | tényleges piacra jutási lehetőségek mindkét fél számára egymás szolgáltatási piacán a szabályozási akadályok felszámolásának köszönhetően, különösen a befektetések és a kormányzati beszerzések valamennyi ága tekintetében, valamint jelentős kötelezettségvállalások a versenyszabályokat illetően, ideértve a postai szolgáltatások terén fennálló tisztességtelen előnyök orvoslását; |
| --- | --- |

—

tényleges piacra jutási lehetőségek mindkét fél számára egymás szolgáltatási piacán a szabályozási akadályok felszámolásának köszönhetően, különösen a befektetések és a kormányzati beszerzések valamennyi ága tekintetében, valamint jelentős kötelezettségvállalások a versenyszabályokat illetően, ideértve a postai szolgáltatások terén fennálló tisztességtelen előnyök orvoslását;

| — | a szabályozói együttműködési párbeszéd erősítése és kiterjesztése olyan kötelező előírásokkal, amelyek elősegítik a nemzetközi normák betartatását és a szabályozások harmonizálását, elsősorban az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága által előírt normák elfogadása és végrehajtása révén; |
| --- | --- |

—

a szabályozói együttműködési párbeszéd erősítése és kiterjesztése olyan kötelező előírásokkal, amelyek elősegítik a nemzetközi normák betartatását és a szabályozások harmonizálását, elsősorban az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága által előírt normák elfogadása és végrehajtása révén;

| — | átfogó fejezet a befektetésekről, amely kiterjed a befektetések védelmére és piacra jutására is; |
| --- | --- |

—

átfogó fejezet a befektetésekről, amely kiterjed a befektetések védelmére és piacra jutására is;

| 15. | ismét kinyilvánítja meggyőződését, hogy amennyiben ezen feltételek teljesülnek, az EU–Japán szabadkereskedelmi megállapodás mindenki számára kedvező helyzetet eredményezhet, amely mindkét gazdaság javát szolgálná, és hogy egy gazdasági integrációs megállapodás segítségével történő nagyobb fokú integráció jelentősen megsokszorozná az előnyöket mindkét gazdaság számára; |
| --- | --- |

15.

ismét kinyilvánítja meggyőződését, hogy amennyiben ezen feltételek teljesülnek, az EU–Japán szabadkereskedelmi megállapodás mindenki számára kedvező helyzetet eredményezhet, amely mindkét gazdaság javát szolgálná, és hogy egy gazdasági integrációs megállapodás segítségével történő nagyobb fokú integráció jelentősen megsokszorozná az előnyöket mindkét gazdaság számára;

| 16. | megjegyzi, hogy az Unió és Japán között továbbra is komoly eltérések tapasztalhatók a halászat és bálnavadászat irányításával kapcsolatos kérdésekben, különösen ami a Japán által folytatott, tudományos célú bálnavadászatnak álcázott bálnavadászatot illeti, és átfogóbb tárgyalásokra szólít fel a bálnavadászat és a bálnából készült termékek kereskedelmének felszámolásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

16.

megjegyzi, hogy az Unió és Japán között továbbra is komoly eltérések tapasztalhatók a halászat és bálnavadászat irányításával kapcsolatos kérdésekben, különösen ami a Japán által folytatott, tudományos célú bálnavadászatnak álcázott bálnavadászatot illeti, és átfogóbb tárgyalásokra szólít fel a bálnavadászat és a bálnából készült termékek kereskedelmének felszámolásával kapcsolatban;

A tárgyalásokon túl

| 17. | kéri, hogy sikeres tárgyalások esetén a Bizottság végezzen egy második hatásvizsgálatot annak érdekében, hogy értékelje a megállapodásnak az uniós munkahelyeket és a növekedést érintő várható előnyeit és hátrányait, ideértve az érzékeny ágazatokra, például az autóiparra és az elektronikai iparra gyakorolt hatások elemzését, és az EU offenzív érdekei terén jelentkező kedvező hatásokat; |
| --- | --- |

17.

kéri, hogy sikeres tárgyalások esetén a Bizottság végezzen egy második hatásvizsgálatot annak érdekében, hogy értékelje a megállapodásnak az uniós munkahelyeket és a növekedést érintő várható előnyeit és hátrányait, ideértve az érzékeny ágazatokra, például az autóiparra és az elektronikai iparra gyakorolt hatások elemzését, és az EU offenzív érdekei terén jelentkező kedvező hatásokat;

| 18. | emlékeztet arra, hogy a Parlamentnek egyetértését kell adnia az EU és Japán közötti esetleges szabadkereskedelmi megállapodáshoz, amint azt a Lisszaboni Szerződés előírja; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet arra, hogy a Parlamentnek egyetértését kell adnia az EU és Japán közötti esetleges szabadkereskedelmi megállapodáshoz, amint azt a Lisszaboni Szerződés előírja;

*

* *

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Japán kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

19.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Japán kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL C 99. E, 2012.4.3., 31. o.

(2)  HL C 99. E, 2012.4.3., 94. o.

(3)  HL C 99. E, 2012.4.3., 101. o.

(4)  HL C 296. E, 2012.10.2., 34. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0412.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0565.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0225.

(8)  HL C 76. E, 2010.3.25., 46. o.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0246.

---

| 11.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 72/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 72/21

---

2012. október 25., csütörtök2011. évi uniós jelentés a politikák fejlesztési célú koherenciájáról

P7_TA(2012)0399

Az Európai Parlament 2012. október 25-i állásfoglalása a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2011. évi uniós jelentésről (2012/2063(INI))

2014/C 72 E/03

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament, valamint a Bizottság által elfogadott, az Európai Unió fejlesztési politikájáról szóló „Az európai konszenzus” című együttes nyilatkozat 9. és 35. cikkére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament, valamint a Bizottság által elfogadott, az Európai Unió fejlesztési politikájáról szóló „Az európai konszenzus” című együttes nyilatkozat 9. és 35. cikkére (1),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés V. címére és különösen annak 21. cikke (2) bekezdésére, amely meghatározza az Unió nemzetközi kapcsolatokra vonatkozó elveit és célkitűzéseit, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés V. címére és különösen annak 21. cikke (2) bekezdésére, amely meghatározza az Unió nemzetközi kapcsolatokra vonatkozó elveit és célkitűzéseit, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az biológiai sokféleségről szóló 1992. évi ENSZ-egyezményre és a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az biológiai sokféleségről szóló 1992. évi ENSZ-egyezményre és a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezményre,

| — | tekintettel az AKCS–EK partnerségi megállapodás (Cotonou-i Megállapodás) 12. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EK partnerségi megállapodás (Cotonou-i Megállapodás) 12. cikkére,

| — | tekintettel a Bizottságnak „A politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2011. évi uniós jelentésről” című munkadokumentumára (SEC(2011)1627), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „A politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2011. évi uniós jelentésről” című munkadokumentumára (SEC(2011)1627),

| — | tekintettel a Bizottság „Az EU mint világszintű partner a fejlesztésért: A millenniumi fejlesztési célok elérése felé vezető fejlődés felgyorsítása” című munkadokumentumra (SEC(2008)0434), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az EU mint világszintű partner a fejlesztésért: A millenniumi fejlesztési célok elérése felé vezető fejlődés felgyorsítása” című munkadokumentumra (SEC(2008)0434),

| — | tekintettel a Bizottság szolgálatainak „A politikák fejlesztési célú koherenciájára vonatkozó 2010–2013. évi munkaprogramról” szóló munkadokumentumára (SEC(2010)0421), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság szolgálatainak „A politikák fejlesztési célú koherenciájára vonatkozó 2010–2013. évi munkaprogramról” szóló munkadokumentumára (SEC(2010)0421),

| — | tekintettel a Bizottság „A politikák fejlesztési célú koherenciája – az egész Unióra kiterjedő megközelítés szakpolitikai keretének kialakítása” című közleményére (COM(2009)0458), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A politikák fejlesztési célú koherenciája – az egész Unióra kiterjedő megközelítés szakpolitikai keretének kialakítása” című közleményére (COM(2009)0458),

| — | tekintettel az EU-politikák fejlesztési célú koherenciájáról és a „hivatalos fejlesztési támogatás plusz” koncepcióról szóló 2010. május 18-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-politikák fejlesztési célú koherenciájáról és a „hivatalos fejlesztési támogatás plusz” koncepcióról szóló 2010. május 18-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2012. május 14-i tanácsi következtetésekre (09317/2012. sz. dokumentum), |
| --- | --- |

—

tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2012. május 14-i tanácsi következtetésekre (09317/2012. sz. dokumentum),

| — | tekintettel a Tanács „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” címmel kiadott 2012. május 14-i következtetéseire (09369/2012. sz. dokumentum), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” címmel kiadott 2012. május 14-i következtetéseire (09369/2012. sz. dokumentum),

| — | tekintettel a Tanács 2012. március 16-i következtetéseire az elkövetkező évtized kereskedelmével, növekedésével és fejlődésével kapcsolatos uniós megközelítésről, (07412/2012. sz. dokumentum), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2012. március 16-i következtetéseire az elkövetkező évtized kereskedelmével, növekedésével és fejlődésével kapcsolatos uniós megközelítésről, (07412/2012. sz. dokumentum),

| — | tekintettel a Tanács 2012. május 3-i következtetéseire a migrációval és a mobilitással kapcsolatos általános megközelítésről (09417/2012. sz. dokumentum), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2012. május 3-i következtetéseire a migrációval és a mobilitással kapcsolatos általános megközelítésről (09417/2012. sz. dokumentum),

| — | tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2009. november 18-i tanácsi következtetésekre (16079/2009. sz. dokumentum), |
| --- | --- |

—

tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2009. november 18-i tanácsi következtetésekre (16079/2009. sz. dokumentum),

| — | tekintettel a az Európai Unió DAC-OECD általi 2012. évi szakmai értékelésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a az Európai Unió DAC-OECD általi 2012. évi szakmai értékelésére,

| — | tekintettel az EU és tagállamai által biztosított fejlesztésfinanszírozás előrehaladásáról szóló beszámolóról szóló 2012. július 9-i uniós elszámoltathatósági jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és tagállamai által biztosított fejlesztésfinanszírozás előrehaladásáról szóló beszámolóról szóló 2012. július 9-i uniós elszámoltathatósági jelentésre,

| — | tekintettel az Evert Vermeer Alapítvány „Az EU nyersanyag-politikája és a ruandai bányászat – a politikák fejlesztési célú koherenciája a gyakorlatban” című, 2012. februári tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Evert Vermeer Alapítvány „Az EU nyersanyag-politikája és a ruandai bányászat – a politikák fejlesztési célú koherenciája a gyakorlatban” című, 2012. februári tanulmányára,

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 21. ülésszakának 2010. szeptember 28-i A(2010)21584 sz. nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 21. ülésszakának 2010. szeptember 28-i A(2010)21584 sz. nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Halászati Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0302/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Halászati Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0302/2012),

| A. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikke szerint – ahogyan ez a fejlesztésre vonatkozó európai konszenzusban szerepel – a szegénység csökkentése, hosszú távon pedig a megszüntetése az EU fejlesztéspolitikájának első számú célkitűzése, és mivel az Uniónak a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit figyelembe kell vennie az általa végrehajtandó, a fejlődő országokat esetlegesen érintő politikákban; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikke szerint – ahogyan ez a fejlesztésre vonatkozó európai konszenzusban szerepel – a szegénység csökkentése, hosszú távon pedig a megszüntetése az EU fejlesztéspolitikájának első számú célkitűzése, és mivel az Uniónak a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit figyelembe kell vennie az általa végrehajtandó, a fejlődő országokat esetlegesen érintő politikákban;

| B. | mivel az Európai Unió elkötelezettsége újólag megerősítést nyert – összhangban az Európai Tanács 2005. évi következtetéseivel – a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló következtetésekben; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió elkötelezettsége újólag megerősítést nyert – összhangban az Európai Tanács 2005. évi következtetéseivel – a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló következtetésekben;

| C. | mivel az EU kereskedelmi, mezőgazdasági, halászati, klíma-,a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokra vonatkozó, migrációs, pénzügyi, fegyverekre és nyersanyagokra vonatkozó politikái között nyilvánvaló inkoherencia áll fenn, amely hatással van a fejlesztési célokra; mivel a politikák fejlesztési célú koherenciája azzal, hogy hasznosítja az uniós politikák közötti alapvető szinergiákat, hozzájárulhat a szegénység csökkentéséhez; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU kereskedelmi, mezőgazdasági, halászati, klíma-,a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokra vonatkozó, migrációs, pénzügyi, fegyverekre és nyersanyagokra vonatkozó politikái között nyilvánvaló inkoherencia áll fenn, amely hatással van a fejlesztési célokra; mivel a politikák fejlesztési célú koherenciája azzal, hogy hasznosítja az uniós politikák közötti alapvető szinergiákat, hozzájárulhat a szegénység csökkentéséhez;

| D. | mivel a változtatást célzó európai napirend kapcsán ismertetett új fejlesztéspolitikai keret nem csupán az uniós politikák közti koherenciát kívánja elérni, hanem tekintetbe veszi az Uniót és tagállamait is, amikor előnyben részesíti a közös programozást és hangsúlyozza az EU koordinátorként, iránymutatóként és politikaformálóként játszott szerepét; |
| --- | --- |

D.

mivel a változtatást célzó európai napirend kapcsán ismertetett új fejlesztéspolitikai keret nem csupán az uniós politikák közti koherenciát kívánja elérni, hanem tekintetbe veszi az Uniót és tagállamait is, amikor előnyben részesíti a közös programozást és hangsúlyozza az EU koordinátorként, iránymutatóként és politikaformálóként játszott szerepét;

| E. | mivel a 2015 utáni fejlesztési együttműködésre előirányzott nemzetközi keret alkalmas lehet rá, hogy a katalizátor szerepét játssza azzal, hogy kiterjed fontos fejlesztési kérdésekre és más világméretű kihívásokra, továbbá hozzásegíthet az egyéni jogok és szükségletek kielégítéséhez; |
| --- | --- |

E.

mivel a 2015 utáni fejlesztési együttműködésre előirányzott nemzetközi keret alkalmas lehet rá, hogy a katalizátor szerepét játssza azzal, hogy kiterjed fontos fejlesztési kérdésekre és más világméretű kihívásokra, továbbá hozzásegíthet az egyéni jogok és szükségletek kielégítéséhez;

| F. | mivel a javulás ellenére – az EU esetében is – a közvetlen és közvetett támogatások a mezőgazdasági termékek esetében a fejlődő országokban továbbra is negatívan hatnak az élelmiszerbiztonságra és életképes mezőgazdaság kialakulására; |
| --- | --- |

F.

mivel a javulás ellenére – az EU esetében is – a közvetlen és közvetett támogatások a mezőgazdasági termékek esetében a fejlődő országokban továbbra is negatívan hatnak az élelmiszerbiztonságra és életképes mezőgazdaság kialakulására;

| G. | mivel az EU elkötelezett azon ENSZ-célkitűzés végrehajtása mellett, mely szerint 2015-re a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) 0,7 %-át fordítják hivatalos fejlesztési támogatásra (ODA); |
| --- | --- |

G.

mivel az EU elkötelezett azon ENSZ-célkitűzés végrehajtása mellett, mely szerint 2015-re a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) 0,7 %-át fordítják hivatalos fejlesztési támogatásra (ODA);

| H. | mivel az Európai Unió Bíróságának 2008. novemberi határozata szerint az Európai Beruházási Bank (EBB) műveleteinek a fejlődő országokban minden más gazdasági vagy politikai célt megelőzve a fejlesztésnek kell prioritást adniuk; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Unió Bíróságának 2008. novemberi határozata szerint az Európai Beruházási Bank (EBB) műveleteinek a fejlődő országokban minden más gazdasági vagy politikai célt megelőzve a fejlesztésnek kell prioritást adniuk;

| I. | mivel számos tanulmány rámutatott arra, hogy körülbelül évi 850 milliárd és 1 billió USA-dollár közötti összeg áramlik ki illegálisan a fejlődő országokból, ami súlyosan veszélyezteti a fejlődő országok adóbevételeit, és ennek következtében önálló fejlődésre való képességüket; |
| --- | --- |

I.

mivel számos tanulmány rámutatott arra, hogy körülbelül évi 850 milliárd és 1 billió USA-dollár közötti összeg áramlik ki illegálisan a fejlődő országokból, ami súlyosan veszélyezteti a fejlődő országok adóbevételeit, és ennek következtében önálló fejlődésre való képességüket;

| J. | mivel a változtatási programnak (COM(2011)0637) az uniós fejlesztési támogatások szintjének emelésére irányuló célkitűzése tartalmazza, hogy a fejlesztés, a demokrácia, az emberi jogok, a jó kormányzás és a biztonság kérdése szorosan kapcsolódnak egymáshoz; |
| --- | --- |

J.

mivel a változtatási programnak (COM(2011)0637) az uniós fejlesztési támogatások szintjének emelésére irányuló célkitűzése tartalmazza, hogy a fejlesztés, a demokrácia, az emberi jogok, a jó kormányzás és a biztonság kérdése szorosan kapcsolódnak egymáshoz;

| K. | mivel a közbeszerzések a világ GDP-jének 19 %-át teszik ki, vagy más szavakkal az EU és tagállamai által folyósított fejlesztési támogatások majd negyvenszeresét adják; mivel ennek folytán hatalmas lehetőség rejlik bennük ahhoz, hogy fenntartható kormányzati politikák kialakításának eszközei lehessenek mind az EU-ban, mind a fejlesztési támogatásban részesülő országokban; |
| --- | --- |

K.

mivel a közbeszerzések a világ GDP-jének 19 %-át teszik ki, vagy más szavakkal az EU és tagállamai által folyósított fejlesztési támogatások majd negyvenszeresét adják; mivel ennek folytán hatalmas lehetőség rejlik bennük ahhoz, hogy fenntartható kormányzati politikák kialakításának eszközei lehessenek mind az EU-ban, mind a fejlesztési támogatásban részesülő országokban;

| L. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az alultápláltság a becslések szerint évente 2,6 millió gyermek halálát okozza, és – megoldás hiányában – a következő 15 évben közel félmilliárd gyermeket fenyeget állandó életveszéllyel; mivel a világban az iskolába még nem járó gyermekek mintegy egyharmadának testsúlya jelenleg elmarad a kívánatostól (korukhoz képest túl könnyűek) vagy nem érik el a megfelelő magasságot (korukhoz képest túl alacsonyak); és mivel az alultápláltság az országok számára GDP-jük 2–4 %-ára, az egyének számára pedig becslések szerint életkeresetük akár 11 %-ára rúgó kiadással jár, miközben a táplálkozás terén léteznek olyan kipróbált költséghatékony megoldások, amelyek megalapozott beruházást jelentenének; |
| --- | --- |

L.

sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az alultápláltság a becslések szerint évente 2,6 millió gyermek halálát okozza, és – megoldás hiányában – a következő 15 évben közel félmilliárd gyermeket fenyeget állandó életveszéllyel; mivel a világban az iskolába még nem járó gyermekek mintegy egyharmadának testsúlya jelenleg elmarad a kívánatostól (korukhoz képest túl könnyűek) vagy nem érik el a megfelelő magasságot (korukhoz képest túl alacsonyak); és mivel az alultápláltság az országok számára GDP-jük 2–4 %-ára, az egyének számára pedig becslések szerint életkeresetük akár 11 %-ára rúgó kiadással jár, miközben a táplálkozás terén léteznek olyan kipróbált költséghatékony megoldások, amelyek megalapozott beruházást jelentenének;

| M. | mivel 2030-ra az energia- és vízszükséglet a várakozások szerint 40 %-kal, az élelmiszer-szükséglet pedig 50 %-kal növekszik, és mivel a népességnövekedés – valamint az, hogy a feltörekvő és fejlődő országokban a középosztály létszáma növekszik – óriási nyomás alá helyezi a természeti erőforrásokat, különösen a vizet, az energiát és a termőterületeket, valamint a környezetet; |
| --- | --- |

M.

mivel 2030-ra az energia- és vízszükséglet a várakozások szerint 40 %-kal, az élelmiszer-szükséglet pedig 50 %-kal növekszik, és mivel a népességnövekedés – valamint az, hogy a feltörekvő és fejlődő országokban a középosztály létszáma növekszik – óriási nyomás alá helyezi a természeti erőforrásokat, különösen a vizet, az energiát és a termőterületeket, valamint a környezetet;

| N. | mivel a humán fejlődés és a humánbiztonság fogalma négy alapvető jellegzetességben osztozik: emberközpontú, többdimenziós, az emberi önmegvalósítást széles perspektívában vizsgálja, fő problémája a krónikus szegénység (3); |
| --- | --- |

N.

mivel a humán fejlődés és a humánbiztonság fogalma négy alapvető jellegzetességben osztozik: emberközpontú, többdimenziós, az emberi önmegvalósítást széles perspektívában vizsgálja, fő problémája a krónikus szegénység (3);

| O. | mivel a Belügyi Főigazgatóság két új alapja és a fejlesztési együttműködési eszköz (DCI) új „Globális közjavak és kihívások” tematikus programjának migrációs és menekültügyi összetevője – a kinyilvánított prioritásoknak megfelelően – bár más megközelítésben, de hasonló tematikus területekre terjed ki; |
| --- | --- |

O.

mivel a Belügyi Főigazgatóság két új alapja és a fejlesztési együttműködési eszköz (DCI) új „Globális közjavak és kihívások” tematikus programjának migrációs és menekültügyi összetevője – a kinyilvánított prioritásoknak megfelelően – bár más megközelítésben, de hasonló tematikus területekre terjed ki;

| P. | mivel a nyugat-európai etikai testületek által ma már elutasított klinikai teszteket olyan országokban, mint India, Kína, Argentína és Oroszország, a helyi etikai bizottságok elfogadják; mivel különösen a Helsinki Nyilatkozatban lefektetett etikai elveket – melyek a fejlődő országok szempontjából rendkívül fontosak – a vállalatok és a szabályozási hatóságok figyelmen kívül hagyják (4); |
| --- | --- |

P.

mivel a nyugat-európai etikai testületek által ma már elutasított klinikai teszteket olyan országokban, mint India, Kína, Argentína és Oroszország, a helyi etikai bizottságok elfogadják; mivel különösen a Helsinki Nyilatkozatban lefektetett etikai elveket – melyek a fejlődő országok szempontjából rendkívül fontosak – a vállalatok és a szabályozási hatóságok figyelmen kívül hagyják (4);

| Q. | mivel a kultúra valamennyi dimenzióját tekintve alapvető összetevője a fenntartható fejlődésnek, hiszen kézzel fogható és kézzel nem fogható örökségünk révén, a kreatív iparágak és a művészi kifejezésformák sokasága segítségével erőteljesen hozzájárul a gazdasági fejlődéshez, a társadalmi stabilitáshoz és a környezet védelméhez; |
| --- | --- |

Q.

mivel a kultúra valamennyi dimenzióját tekintve alapvető összetevője a fenntartható fejlődésnek, hiszen kézzel fogható és kézzel nem fogható örökségünk révén, a kreatív iparágak és a művészi kifejezésformák sokasága segítségével erőteljesen hozzájárul a gazdasági fejlődéshez, a társadalmi stabilitáshoz és a környezet védelméhez;

| R. | mivel tanulmányok bizonyítják, hogy amennyiben a nők képzettséget szerezhetnek, jövedelemre tehetnek szert és az kezelhetik, ez számos jó eredménnyel jár: csökken az anyák és gyermekeik halandósági mutatója, javul a nők és a gyermekek egészségi állapota és táplálkozása, növekszik a mezőgazdaság termelékenysége, enyhíthető az éghajlatváltozás, lassul a népességnövekedés, fellendülnek a gazdaságok, megtörik a szegénységi ciklus (5); |
| --- | --- |

R.

mivel tanulmányok bizonyítják, hogy amennyiben a nők képzettséget szerezhetnek, jövedelemre tehetnek szert és az kezelhetik, ez számos jó eredménnyel jár: csökken az anyák és gyermekeik halandósági mutatója, javul a nők és a gyermekek egészségi állapota és táplálkozása, növekszik a mezőgazdaság termelékenysége, enyhíthető az éghajlatváltozás, lassul a népességnövekedés, fellendülnek a gazdaságok, megtörik a szegénységi ciklus (5);

| S. | mivel az infokommunikációs technológiák (ikt) alkalmasak lehetnek az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésére, nem csupán azzal, hogy csökkentik saját üvegházhatású gázkibocsátásukat, hanem azzal is, hogy elősegíthetik más ágazatokban is a kibocsátás csökkentését, valamint azzal, hogy foglalkoznak a rendszerszintű változásokkal és a kívánttal ellentétes hatásokkal, így például a demateralizálás és az online szolgáltatások, a szállítás és az utazás kiváltása, ellenőrzést és irányítást segítő alkalmazások, az energiatermelés és -felhasználás nagyobb hatékonysága, termékfelelősségi rendszerek és az újrafeldolgozás révén; |
| --- | --- |

S.

mivel az infokommunikációs technológiák (ikt) alkalmasak lehetnek az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésére, nem csupán azzal, hogy csökkentik saját üvegházhatású gázkibocsátásukat, hanem azzal is, hogy elősegíthetik más ágazatokban is a kibocsátás csökkentését, valamint azzal, hogy foglalkoznak a rendszerszintű változásokkal és a kívánttal ellentétes hatásokkal, így például a demateralizálás és az online szolgáltatások, a szállítás és az utazás kiváltása, ellenőrzést és irányítást segítő alkalmazások, az energiatermelés és -felhasználás nagyobb hatékonysága, termékfelelősségi rendszerek és az újrafeldolgozás révén;

| T. | mivel az Európai Bizottság Fejlesztési Segítségnyújtási Bizottságának (DAC) 2007. évi szakértői értékelése megállapítja, hogy „fontos a helyi kontextus függvényében a költségvetési támogatás megfelelő voltának helyes értékelése”; |
| --- | --- |

T.

mivel az Európai Bizottság Fejlesztési Segítségnyújtási Bizottságának (DAC) 2007. évi szakértői értékelése megállapítja, hogy „fontos a helyi kontextus függvényében a költségvetési támogatás megfelelő voltának helyes értékelése”;

| U. | mivel az oktatás kulcsfontosságú lehet nem csak a környezet fenntarthatósága, az egészségügy és a gazdasági növekedés, valamint általában a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása, hanem a béketeremtés szempontjából is; mivel az oktatásban – talán inkább, mint bármely más ágazatban – jelentkezhet a béke nagyon is szembeötlő hozadéka, amelytől a békemegállapodások fennmaradása függhet, amennyiben az oktatási rendszerek befogadóak és támogatják a kölcsönös megértés felé vezető magatartási formákat, a toleranciát és egymás tiszteletét, ezzel oly módon alakítva a társadalmakat, hogy azok kevésbé legyenek fogadókészek az erőszakos konfliktusokra, |
| --- | --- |

U.

mivel az oktatás kulcsfontosságú lehet nem csak a környezet fenntarthatósága, az egészségügy és a gazdasági növekedés, valamint általában a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása, hanem a béketeremtés szempontjából is; mivel az oktatásban – talán inkább, mint bármely más ágazatban – jelentkezhet a béke nagyon is szembeötlő hozadéka, amelytől a békemegállapodások fennmaradása függhet, amennyiben az oktatási rendszerek befogadóak és támogatják a kölcsönös megértés felé vezető magatartási formákat, a toleranciát és egymás tiszteletét, ezzel oly módon alakítva a társadalmakat, hogy azok kevésbé legyenek fogadókészek az erőszakos konfliktusokra,

A politikák fejlesztési célú koherenciájának működőképessé tétele

| 1. | üdvözli a politikák fejlesztési célú koherenciája érdekében tett uniós erőfeszítéseket; hangsúlyozza, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciája nem csupán jogi kötelezettség, hanem az elszámoltatható, átlátható, emberi jogokon alapuló és integrációra irányuló politikák lehetőséget kínálnak az EU-nak olyan egyenlőségen alapuló, fenntartható partnerségek kiépítésére a fejlődő országokkal, amelyek túlmutatnak a fejlesztési együttműködésen; hangsúlyozza továbbá, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciáját célként maguk elé tűző politikák révén a fejlődő országok kormányai és társadalmai esélyt és felelősséget kapnak ahhoz, hogy saját erőből érjenek el sikereket. |
| --- | --- |

1.

üdvözli a politikák fejlesztési célú koherenciája érdekében tett uniós erőfeszítéseket; hangsúlyozza, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciája nem csupán jogi kötelezettség, hanem az elszámoltatható, átlátható, emberi jogokon alapuló és integrációra irányuló politikák lehetőséget kínálnak az EU-nak olyan egyenlőségen alapuló, fenntartható partnerségek kiépítésére a fejlődő országokkal, amelyek túlmutatnak a fejlesztési együttműködésen; hangsúlyozza továbbá, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciáját célként maguk elé tűző politikák révén a fejlődő országok kormányai és társadalmai esélyt és felelősséget kapnak ahhoz, hogy saját erőből érjenek el sikereket.

| 2. | véleménye szerint a politikák fejlesztési célú koherenciáját az országok vagy régiók ahhoz való jogának elismerésére kell alapozni, hogy demokratikusan meghatározhatják saját, lakosságuk megélhetésének védelmét célzó politikáikat, prioritásaikat és stratégiáikat, az ENSZ-nek a gazdasági, szociális és kulturális jogokról szóló nemzetközi egyezségokmányának megfelelően; |
| --- | --- |

2.

véleménye szerint a politikák fejlesztési célú koherenciáját az országok vagy régiók ahhoz való jogának elismerésére kell alapozni, hogy demokratikusan meghatározhatják saját, lakosságuk megélhetésének védelmét célzó politikáikat, prioritásaikat és stratégiáikat, az ENSZ-nek a gazdasági, szociális és kulturális jogokról szóló nemzetközi egyezségokmányának megfelelően;

| 3. | üdvözli a vállalatok társadalmi felelősségére vonatkozó új politikáról szóló bizottsági javaslatban a 2011–2014-es időszakra megjelölt nyolc cselekvési területet; hangsúlyozza a vállalati társadalmi felelősségvállalás kötelezettségeinek valamint annak fontosságát, hogy a munkaadókat ösztönözzék a jelenleg hatályos jogszabályi rendelkezéseknél nagyra törőbb szociális normák alkalmazására, ideértve egy különleges megjelölés például szociális címke kialakításának és megszerzésének lehetőségét; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat e kötelezettségek végrehajtásának gondos ellenőrzésében és a jogi végrehajtás biztosításában, valamint támogatja, hogy a vállalatok társadalmi felelősségvállalásáról szóló jövőbeli kezdeményezésben jelenjenek meg a politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos kötelezettségek, továbbá a vállalatok társadalmi felelősségvállalásával kapcsolatban támogatja a kötelező érvényű normákat; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a vállalatok társadalmi felelősségére vonatkozó új politikáról szóló bizottsági javaslatban a 2011–2014-es időszakra megjelölt nyolc cselekvési területet; hangsúlyozza a vállalati társadalmi felelősségvállalás kötelezettségeinek valamint annak fontosságát, hogy a munkaadókat ösztönözzék a jelenleg hatályos jogszabályi rendelkezéseknél nagyra törőbb szociális normák alkalmazására, ideértve egy különleges megjelölés például szociális címke kialakításának és megszerzésének lehetőségét; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat e kötelezettségek végrehajtásának gondos ellenőrzésében és a jogi végrehajtás biztosításában, valamint támogatja, hogy a vállalatok társadalmi felelősségvállalásáról szóló jövőbeli kezdeményezésben jelenjenek meg a politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos kötelezettségek, továbbá a vállalatok társadalmi felelősségvállalásával kapcsolatban támogatja a kötelező érvényű normákat;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciája nem csak technikai kérdés, hanem elsősorban politikai felelősség, valamint hogy az Európai Parlamentnek – társjogalkotó és demokratikusan megválasztott intézmény lévén – alapvető feladata, hogy a kötelezettségvállalásokat konkrét politikákra váltsa; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciája nem csak technikai kérdés, hanem elsősorban politikai felelősség, valamint hogy az Európai Parlamentnek – társjogalkotó és demokratikusan megválasztott intézmény lévén – alapvető feladata, hogy a kötelezettségvállalásokat konkrét politikákra váltsa;

| 5. | ragaszkodik ahhoz, hogy továbbra is a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzus – benne a politikák fejlesztési célú koherenciája fogalmának meghatározásával – maradjon az EU fejlesztési politikája elvi kerete, és a „változtatási program” összefüggésében történő bármely felülvizsgálatára vagy cseréjére csak a létrehozásáért felelős intézmények jóváhagyásával kerülhet sor; |
| --- | --- |

5.

ragaszkodik ahhoz, hogy továbbra is a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzus – benne a politikák fejlesztési célú koherenciája fogalmának meghatározásával – maradjon az EU fejlesztési politikája elvi kerete, és a „változtatási program” összefüggésében történő bármely felülvizsgálatára vagy cseréjére csak a létrehozásáért felelős intézmények jóváhagyásával kerülhet sor;

| 6. | megismétli, hogy a változtatást célzó programon alapuló 11. EFA kontextusában bármely politikai irányváltásnak összhangban kell lennie a Cotonou-i Megállapodás szellemével és betűjével; |
| --- | --- |

6.

megismétli, hogy a változtatást célzó programon alapuló 11. EFA kontextusában bármely politikai irányváltásnak összhangban kell lennie a Cotonou-i Megállapodás szellemével és betűjével;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a minden területen érvényesülő átláthatóság a politikák fejlesztési célú koherenciájának megvalósítása szempontjából az eszközrendszer része, mivel nem csak elejét veszi a szándéktalan koherenciahiánynak, hanem érdekütközések esetén is hatékony; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a minden területen érvényesülő átláthatóság a politikák fejlesztési célú koherenciájának megvalósítása szempontjából az eszközrendszer része, mivel nem csak elejét veszi a szándéktalan koherenciahiánynak, hanem érdekütközések esetén is hatékony;

| 8. | felszólít strukturált éves találkozók tartására az uniós tagállamok nemzeti parlamentjeinek képviselői és az Európai Parlament között, a fejlesztési segélyezésre fordított kiadások konzisztenciájának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

8.

felszólít strukturált éves találkozók tartására az uniós tagállamok nemzeti parlamentjeinek képviselői és az Európai Parlament között, a fejlesztési segélyezésre fordított kiadások konzisztenciájának biztosítása érdekében;

| 9. | rámutat az tudásépítés és a szakértelem fontosságára a politikák fejlesztési célú koherenciájának bonyolult kérdése kapcsán; ezért kéri a Bizottságot, hogy tegyen intézkedéseket annak érdekében, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos kérdések kerüljenek a Kutatási Főigazgatóság némely programjának középpontjába; továbbá ajánlja fejlesztéskutatási stratégia kidolgozását és előmozdítását a Kutatási Főigazgatóság és kutatással foglalkozó más főigazgatóságok, valamint a Bizottsághoz nem tartozó, külső érintett testületek – pl. az OECD vagy a Világbank – bevonása céljából; |
| --- | --- |

9.

rámutat az tudásépítés és a szakértelem fontosságára a politikák fejlesztési célú koherenciájának bonyolult kérdése kapcsán; ezért kéri a Bizottságot, hogy tegyen intézkedéseket annak érdekében, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos kérdések kerüljenek a Kutatási Főigazgatóság némely programjának középpontjába; továbbá ajánlja fejlesztéskutatási stratégia kidolgozását és előmozdítását a Kutatási Főigazgatóság és kutatással foglalkozó más főigazgatóságok, valamint a Bizottsághoz nem tartozó, külső érintett testületek – pl. az OECD vagy a Világbank – bevonása céljából;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a politikák Unión kívüli gazdasági, környezeti és társadalmi hatásaival kapcsolatos – a 2009. évi hatásértékelési útmutatóban megfogalmazott – kérdésekre a Bizottság hatásértékeléseiben, valamint az Európai Parlament által készítendő hatásértékelésekben választ kell adni; kéri továbbá, hogy a Bizottság a hatásértékeléseket még a szóban forgó szakpolitikai javaslat előtt készítse el annak érdekében, hogy a civil társadalmi szervezetek és más érintettek részt vehessenek a folyamatban, ekképpen is hozzáadott értéket teremtve a kapacitások növelésével; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a politikák Unión kívüli gazdasági, környezeti és társadalmi hatásaival kapcsolatos – a 2009. évi hatásértékelési útmutatóban megfogalmazott – kérdésekre a Bizottság hatásértékeléseiben, valamint az Európai Parlament által készítendő hatásértékelésekben választ kell adni; kéri továbbá, hogy a Bizottság a hatásértékeléseket még a szóban forgó szakpolitikai javaslat előtt készítse el annak érdekében, hogy a civil társadalmi szervezetek és más érintettek részt vehessenek a folyamatban, ekképpen is hozzáadott értéket teremtve a kapacitások növelésével;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság hatásértékelést végző testületének és a Parlament által felállítandó hasonló testületnek megfelelő szaktudásra van szüksége a fejlesztési politikák terén ahhoz, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciája szempontjából felelősségteljesen ellenőrizhesse a hatásértékelések minőségét; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a Bizottság hatásértékelést végző testületének és a Parlament által felállítandó hasonló testületnek megfelelő szaktudásra van szüksége a fejlesztési politikák terén ahhoz, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciája szempontjából felelősségteljesen ellenőrizhesse a hatásértékelések minőségét;

| 12. | javasolja, hogy adott esetben az uniós szakpolitikák felülvizsgálata és utólagos értékelése során térjenek ki a politikák fejlesztési célú koherenciájára is; úgy véli, hogy az EFA vagy a fejlesztési együttműködési eszköz (DCI) révén végrehajtott programok bármiféle értékelése során ki kell térni a politikák fejlesztési célú koherenciájára gyakorolt hatások értékelésére is; |
| --- | --- |

12.

javasolja, hogy adott esetben az uniós szakpolitikák felülvizsgálata és utólagos értékelése során térjenek ki a politikák fejlesztési célú koherenciájára is; úgy véli, hogy az EFA vagy a fejlesztési együttműködési eszköz (DCI) révén végrehajtott programok bármiféle értékelése során ki kell térni a politikák fejlesztési célú koherenciájára gyakorolt hatások értékelésére is;

| 13. | üdvözli, hogy a dán elnökség munkaprogramjában a politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatban konkrét kötelezettségvállalások szerepelnek, és kéri, hogy a következő elnökségek kövessék ezt a példát; |
| --- | --- |

13.

üdvözli, hogy a dán elnökség munkaprogramjában a politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatban konkrét kötelezettségvállalások szerepelnek, és kéri, hogy a következő elnökségek kövessék ezt a példát;

| 14. | üdvözli a Bizottságnak a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2011. évi – harmadik – kétéves jelentését, de egyetért a Tanáccsal abban, hogy előrehaladásról szóló következő jelentésekhez független értékelést is csatolni szükséges, amelyben szerepelniük kell a szakpolitikai inkoherencia mennyiségi és minőségi következményeinek és költségének is; javasolja, hogy a következő jelentések tartalmazzák az országos szintű párbeszédek politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos eredményeinek átfogó áttekintését is abból a célból, hogy a fejlődő országok polgárainak véleménye is hangot kapjon; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a Bizottságnak a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2011. évi – harmadik – kétéves jelentését, de egyetért a Tanáccsal abban, hogy előrehaladásról szóló következő jelentésekhez független értékelést is csatolni szükséges, amelyben szerepelniük kell a szakpolitikai inkoherencia mennyiségi és minőségi következményeinek és költségének is; javasolja, hogy a következő jelentések tartalmazzák az országos szintű párbeszédek politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos eredményeinek átfogó áttekintését is abból a célból, hogy a fejlődő országok polgárainak véleménye is hangot kapjon;

| 15. | felhívja a tagállamokat és nemzeti parlamentjeiket, hogy támogassák a politikák fejlesztési célú koherenciáját kötelező határidőket tartalmazó külön munkaprogram révén, ekképpen javítva a politikák fejlesztési célú koherenciájára irányuló európai programot; |
| --- | --- |

15.

felhívja a tagállamokat és nemzeti parlamentjeiket, hogy támogassák a politikák fejlesztési célú koherenciáját kötelező határidőket tartalmazó külön munkaprogram révén, ekképpen javítva a politikák fejlesztési célú koherenciájára irányuló európai programot;

| 16. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy a politikák fejlesztési koherenciájára vonatkozó következő folytatólagos munkaprogram előkészületei során szélesebb körű párbeszédre van szükség az Európai Külügyi Szolgálattal, illetve a tagállamokkal és minden érintett féllel, így például a nem kormányzati és a civil társadalmi szervezetekkel; egyetért abban, hogy kevesebb mutató használata – pontosabb és jobb nyomon követés mellett – működőképesebb keretrendszert és könnyebb nyomon követést eredményez; |
| --- | --- |

16.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy a politikák fejlesztési koherenciájára vonatkozó következő folytatólagos munkaprogram előkészületei során szélesebb körű párbeszédre van szükség az Európai Külügyi Szolgálattal, illetve a tagállamokkal és minden érintett féllel, így például a nem kormányzati és a civil társadalmi szervezetekkel; egyetért abban, hogy kevesebb mutató használata – pontosabb és jobb nyomon követés mellett – működőképesebb keretrendszert és könnyebb nyomon követést eredményez;

| 17. | felkéri a főképviselőt és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy szilárdítsák meg a politikák fejlesztési célú koherenciájának megvalósításában játszott jelentős szerepüket; |
| --- | --- |

17.

felkéri a főképviselőt és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy szilárdítsák meg a politikák fejlesztési célú koherenciájának megvalósításában játszott jelentős szerepüket;

| 18. | javasolja, hogy tegyék a politikák fejlesztési célú koherenciáját az EKSZ és a küldöttségek számára elsődleges célkitűzéssé a civil társadalmi szervezetekkel, a helyi parlamentekkel és más érintett felekkel folytatott politikai párbeszéd további erősítése révén, azáltal, hogy felkérik őket az inkonzisztenciára vagy a koherenciára vonatkozó bizonyítékok gyűjtésére, a programdokumentumok politikák fejlesztési célú koherenciájára vonatkozó részeinek javításával és működőképessé tételével, illetve az EKSZ minden új alkalmazottjának szóló képzési program – a DG DEVCO részvételével történő – kidolgozása révén, hogy képesek legyenek jobban megérteni és alkalmazni a politikák fejlesztési célú koherenciáját; rámutat, hogy e feladat végrehajtásához megfelelő forrásokat kell biztosítani a küldöttségek és a vezetési pontok számára; |
| --- | --- |

18.

javasolja, hogy tegyék a politikák fejlesztési célú koherenciáját az EKSZ és a küldöttségek számára elsődleges célkitűzéssé a civil társadalmi szervezetekkel, a helyi parlamentekkel és más érintett felekkel folytatott politikai párbeszéd további erősítése révén, azáltal, hogy felkérik őket az inkonzisztenciára vagy a koherenciára vonatkozó bizonyítékok gyűjtésére, a programdokumentumok politikák fejlesztési célú koherenciájára vonatkozó részeinek javításával és működőképessé tételével, illetve az EKSZ minden új alkalmazottjának szóló képzési program – a DG DEVCO részvételével történő – kidolgozása révén, hogy képesek legyenek jobban megérteni és alkalmazni a politikák fejlesztési célú koherenciáját; rámutat, hogy e feladat végrehajtásához megfelelő forrásokat kell biztosítani a küldöttségek és a vezetési pontok számára;

| 19. | kiemeli, hogy az európai uniós küldöttségek központi szerepet játszanak a költségvetési támogatás tervezésében és kezelésében, és hogy ennek megfelelően kell forrásokat biztosítani számukra; |
| --- | --- |

19.

kiemeli, hogy az európai uniós küldöttségek központi szerepet játszanak a költségvetési támogatás tervezésében és kezelésében, és hogy ennek megfelelően kell forrásokat biztosítani számukra;

| 20. | újfent rámutat az AKCS–EK partnerségi megállapodás 12. cikkének kiemelkedő fontosságára és a Bizottság ama kötelezettségére, hogy rendszeres tájékoztatást nyújtson az AKCS-csoport titkárságának azokról a javaslattervezetekről, amelyek érinthetik az AKCS-államok érdekeit; felkéri továbbá a Bizottságot, hogy tájékoztassa az Európai Parlamentet, amennyiben az említett eljárásra sor kerül; |
| --- | --- |

20.

újfent rámutat az AKCS–EK partnerségi megállapodás 12. cikkének kiemelkedő fontosságára és a Bizottság ama kötelezettségére, hogy rendszeres tájékoztatást nyújtson az AKCS-csoport titkárságának azokról a javaslattervezetekről, amelyek érinthetik az AKCS-államok érdekeit; felkéri továbbá a Bizottságot, hogy tájékoztassa az Európai Parlamentet, amennyiben az említett eljárásra sor kerül;

| 21. | üdvözli a Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy elmélyíti a politikák fejlesztési célú koherenciájának területén az Európai Parlamenttel és a nemzeti parlamentekkel folytatott együttműködést, növelve az ide vonatkozó véleménycserék számát és segítve őket a politikák fejlesztési célú koherenciájának uniós szintű előmozdításához szükséges specifikus elemzési képesség megszerzésében; javasolja, hogy a nemzeti parlamentek, az Európai Parlament és a Bizottság közötti véleménycserékre strukturált éves találkozók formájában kerüljön sor, a feladatok ellenőrzésére vonatkozó, pontosan meghatározott célkitűzések mentén, a politikák fejlesztési célú koherenciájának uniós szintű erősítésének szándékával; |
| --- | --- |

21.

üdvözli a Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy elmélyíti a politikák fejlesztési célú koherenciájának területén az Európai Parlamenttel és a nemzeti parlamentekkel folytatott együttműködést, növelve az ide vonatkozó véleménycserék számát és segítve őket a politikák fejlesztési célú koherenciájának uniós szintű előmozdításához szükséges specifikus elemzési képesség megszerzésében; javasolja, hogy a nemzeti parlamentek, az Európai Parlament és a Bizottság közötti véleménycserékre strukturált éves találkozók formájában kerüljön sor, a feladatok ellenőrzésére vonatkozó, pontosan meghatározott célkitűzések mentén, a politikák fejlesztési célú koherenciájának uniós szintű erősítésének szándékával;

| 22. | véleménye szerint a fenntartható fejlődésre vonatkozó átfogó uniós célok eléréséhez szükség van a közbeszerzések hatékony felhasználására, s ezért a közbeszerzésekről szóló jövőbeli irányelvekben a fenntarthatóságot mint kritériumot a teljes közbeszerzési folyamat során figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

22.

véleménye szerint a fenntartható fejlődésre vonatkozó átfogó uniós célok eléréséhez szükség van a közbeszerzések hatékony felhasználására, s ezért a közbeszerzésekről szóló jövőbeli irányelvekben a fenntarthatóságot mint kritériumot a teljes közbeszerzési folyamat során figyelembe kell venni.

Az öt kiemelt területre vonatkozó specifikus ajánlások

Kereskedelem

| 23. | üdvözli, hogy a Bizottság „Kereskedelem, növekedés és fejlődés – A leginkább rászoruló országokra szabott kereskedelmi és beruházási politika kialakítása” című közleményében kötelezettséget vállal a kistermelők és a tisztességes, organikus és etikus kereskedelmi kezdeményezések támogatására; ugyanakkor sajnálja az arra vonatkozó kötelezettségvállalás hiányát, hogy a méltányos kereskedelem elveit beépítsék valamennyi uniós politikába; |
| --- | --- |

23.

üdvözli, hogy a Bizottság „Kereskedelem, növekedés és fejlődés – A leginkább rászoruló országokra szabott kereskedelmi és beruházási politika kialakítása” című közleményében kötelezettséget vállal a kistermelők és a tisztességes, organikus és etikus kereskedelmi kezdeményezések támogatására; ugyanakkor sajnálja az arra vonatkozó kötelezettségvállalás hiányát, hogy a méltányos kereskedelem elveit beépítsék valamennyi uniós politikába;

| 24. | sajnálatát fejezi ki, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciája szempontjából nem volt célravezető a Bizottság által általánosságban a kereskedelemről, illetve a kereskedelemről és a fejlesztésről elkészített két különálló jelentés közzététele; |
| --- | --- |

24.

sajnálatát fejezi ki, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciája szempontjából nem volt célravezető a Bizottság által általánosságban a kereskedelemről, illetve a kereskedelemről és a fejlesztésről elkészített két különálló jelentés közzététele;

| 25. | sajnálja, hogy az egy főre jutó GDP képezi a az általános preferenciarendszer egyetlen támogathatósági kritériumát, mivel ez ellentétes lehet az EU fejlesztési célkitűzéseivel; emlékeztet „A GDP-n innen és túl – a haladás mérése változó világunkban” című 2011. június 8-i állásfoglalására (6), amely hivatkozik a humán fejlettségi mutatóra; |
| --- | --- |

25.

sajnálja, hogy az egy főre jutó GDP képezi a az általános preferenciarendszer egyetlen támogathatósági kritériumát, mivel ez ellentétes lehet az EU fejlesztési célkitűzéseivel; emlékeztet „A GDP-n innen és túl – a haladás mérése változó világunkban” című 2011. június 8-i állásfoglalására (6), amely hivatkozik a humán fejlettségi mutatóra;

| 26. | emlékeztet az európai partnerségi megállapodásokkal összefüggő ellentmondásokra, nevezetesen: a). hogy egyes országokat a megállapodás aláírására sürgettek még azelőtt, hogy a pontos feltételeket közösen megállapították volna, b) hogy a Bizottság javasolja 18 ország törlését a piacra jutásról szóló rendelet I. mellékletéből, és c) hogy a tárgyalások során az emberi jogi kérdéseket nem kezelik megfelelő módon; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet az európai partnerségi megállapodásokkal összefüggő ellentmondásokra, nevezetesen: a). hogy egyes országokat a megállapodás aláírására sürgettek még azelőtt, hogy a pontos feltételeket közösen megállapították volna, b) hogy a Bizottság javasolja 18 ország törlését a piacra jutásról szóló rendelet I. mellékletéből, és c) hogy a tárgyalások során az emberi jogi kérdéseket nem kezelik megfelelő módon;

| 27. | véleménye szerint az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó iránymutatásait kötelező normaként kellene alkalmazni az üzleti és ipari beruházásokról szóló uniós beruházási szerződésekben, gondoskodva róla, hogy a beruházási szerződések tartalmazzanak az átláthatóságra és a jogellenes tőkemozgásokra vonatkozó szakaszokat, továbbá ezekben a szerződésekben rögzíteni kellene a vállalatok környezetvédelmi és szociális kérdésekkel kapcsolatos kimerítő beszámolási kötelezettségét; rámutat, hogy a beruházási megállapodások révén erősíteni kellene a kormányok arra vonatkozó jogait és kötelezettségeit, hogy a környezetvédelemhez hasonló érzékeny területeken szabályozhassák a gazdasági tevékenységeket, valamint a szélesebb közérdek javára és a jövendő nemzedékek hosszú távú érdekeire tekintettel elősegíthessék a tisztességes munkát; |
| --- | --- |

27.

véleménye szerint az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó iránymutatásait kötelező normaként kellene alkalmazni az üzleti és ipari beruházásokról szóló uniós beruházási szerződésekben, gondoskodva róla, hogy a beruházási szerződések tartalmazzanak az átláthatóságra és a jogellenes tőkemozgásokra vonatkozó szakaszokat, továbbá ezekben a szerződésekben rögzíteni kellene a vállalatok környezetvédelmi és szociális kérdésekkel kapcsolatos kimerítő beszámolási kötelezettségét; rámutat, hogy a beruházási megállapodások révén erősíteni kellene a kormányok arra vonatkozó jogait és kötelezettségeit, hogy a környezetvédelemhez hasonló érzékeny területeken szabályozhassák a gazdasági tevékenységeket, valamint a szélesebb közérdek javára és a jövendő nemzedékek hosszú távú érdekeire tekintettel elősegíthessék a tisztességes munkát;

Mezőgazdasági és halászati politika

| 28. | sajnálja, hogy a legkevésbé fejlett országoknak juttatott uniós kereskedelmi támogatások szintje 2010-ben 16 %-ra csökkent (1,7 milliárd euróra a nem e legkevésbé fejlett országoknak juttatott 8,7 milliárd euróval szemben), míg ez a szám 2009-ben 22 % volt (7); felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson tájékoztatást az Európai Parlamentnek az EFA által kereskedelmi támogatás címén éves és/vagy többéves szinten juttatott összegekről; |
| --- | --- |

28.

sajnálja, hogy a legkevésbé fejlett országoknak juttatott uniós kereskedelmi támogatások szintje 2010-ben 16 %-ra csökkent (1,7 milliárd euróra a nem e legkevésbé fejlett országoknak juttatott 8,7 milliárd euróval szemben), míg ez a szám 2009-ben 22 % volt (7); felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson tájékoztatást az Európai Parlamentnek az EFA által kereskedelmi támogatás címén éves és/vagy többéves szinten juttatott összegekről;

| 29. | javasolja a Bizottságnak, hogy nemzetközi szinten hozzon létre új ösztönzőt a fenntartható közbeszerzés érdekében, a közbeszerzésről szóló irányelvek felülvizsgálatának eredményeképpen kialakítandó keret pedig biztosítsák az ajánlatkérők számára annak szakpolitikai lehetőségét, hogy kellő tájékozottság birtokában fejlesztéspárti közbeszerzéseket bonyolíthassanak le; |
| --- | --- |

29.

javasolja a Bizottságnak, hogy nemzetközi szinten hozzon létre új ösztönzőt a fenntartható közbeszerzés érdekében, a közbeszerzésről szóló irányelvek felülvizsgálatának eredményeképpen kialakítandó keret pedig biztosítsák az ajánlatkérők számára annak szakpolitikai lehetőségét, hogy kellő tájékozottság birtokában fejlesztéspárti közbeszerzéseket bonyolíthassanak le;

| 30. | felhívja a Bizottságot, hogy a WTO-ban tevékenyen támogassa egyes adományozók arra vonatkozó javaslatát, hogy a kereskedelem támogatását célzó kezdeményezés körének szűkebbre vonásával tegyék azt ellenőrizhetőbbé és hatékonyabbá, a hatékonyság növelése érdekében előtérbe helyezve a kereskedelem és a fejlesztés kapcsolatának kulcselemeit, ezzel véve elejét a gyanakvásnak és biztosítva az adományozók további támogatását; |
| --- | --- |

30.

felhívja a Bizottságot, hogy a WTO-ban tevékenyen támogassa egyes adományozók arra vonatkozó javaslatát, hogy a kereskedelem támogatását célzó kezdeményezés körének szűkebbre vonásával tegyék azt ellenőrizhetőbbé és hatékonyabbá, a hatékonyság növelése érdekében előtérbe helyezve a kereskedelem és a fejlesztés kapcsolatának kulcselemeit, ezzel véve elejét a gyanakvásnak és biztosítva az adományozók további támogatását;

| 31. | felhívja a figyelmet rá, hogy közzétették a harmadik országok felé irányuló felülvizsgált szellemitulajdon-jogi stratégiát, melynek fejlesztési szempontból biztosítania kell a gyógyszerekhez való megfelelő hozzáférést, a gyógyszeripari kutatás számára pedig hatékony ösztönzőket kell létrehoznia a TRIPS-megállapodás által biztosított rugalmasság kihasználása révén (megfelelő esetekben, például egészségügyi vészhelyzetben), valamint összeegyeztethetővé kell tenni a „gyógyszerezéshez való megfizethető hozzáférést” célzó párhuzamos menetrenddel; hangsúlyozza továbbá, hogy ebben az összefüggésben igen fontos az élelmiszer-biztonsági menetrenddel való kapcsolat, így például gondoskodni kell a növényi változatosság védelméről és el kell ismerni a különféle mezőgazdasági rendszerek és a hagyományos vetőmag-utánpótlási rendszerek fontosságát; |
| --- | --- |

31.

felhívja a figyelmet rá, hogy közzétették a harmadik országok felé irányuló felülvizsgált szellemitulajdon-jogi stratégiát, melynek fejlesztési szempontból biztosítania kell a gyógyszerekhez való megfelelő hozzáférést, a gyógyszeripari kutatás számára pedig hatékony ösztönzőket kell létrehoznia a TRIPS-megállapodás által biztosított rugalmasság kihasználása révén (megfelelő esetekben, például egészségügyi vészhelyzetben), valamint összeegyeztethetővé kell tenni a „gyógyszerezéshez való megfizethető hozzáférést” célzó párhuzamos menetrenddel; hangsúlyozza továbbá, hogy ebben az összefüggésben igen fontos az élelmiszer-biztonsági menetrenddel való kapcsolat, így például gondoskodni kell a növényi változatosság védelméről és el kell ismerni a különféle mezőgazdasági rendszerek és a hagyományos vetőmag-utánpótlási rendszerek fontosságát;

| 32. | javasolja olyan kedvezményes kereskedelmi szabályok alkalmazását, amelyek bővítik a zöld mezőgazdasági technológiák átadását a WTO és a fejlődő országokkal kötött kétoldalú kereskedelmi megállapodások keretében; |
| --- | --- |

32.

javasolja olyan kedvezményes kereskedelmi szabályok alkalmazását, amelyek bővítik a zöld mezőgazdasági technológiák átadását a WTO és a fejlődő országokkal kötött kétoldalú kereskedelmi megállapodások keretében;

| 33. | üdvözli a tisztességes kereskedelemmel foglalkozó fókuszcsoport 2010. évi létrehozását a Kereskedelmi Főigazgatóság fenntartható fejlesztéssel foglalkozó részlegén belül, amely a tisztességes kereskedelemben érdekelt tevékenységeket koordinálja, s amelynek létrehozása fontos példája annak, hogy az EU kereskedelmi és fejlesztési politikája miképpen válhat koherensebbé és miképpen támogathatja kölcsönösen egymást; |
| --- | --- |

33.

üdvözli a tisztességes kereskedelemmel foglalkozó fókuszcsoport 2010. évi létrehozását a Kereskedelmi Főigazgatóság fenntartható fejlesztéssel foglalkozó részlegén belül, amely a tisztességes kereskedelemben érdekelt tevékenységeket koordinálja, s amelynek létrehozása fontos példája annak, hogy az EU kereskedelmi és fejlesztési politikája miképpen válhat koherensebbé és miképpen támogathatja kölcsönösen egymást;

| 34. | rámutat, hogy az EU és a fejlődő országok közötti tisztességes kereskedelemhez hozzátartozik a fejlődő országokból származó erőforrásokért és mezőgazdasági termékekért fizetett tisztességes ár is, azaz olyan ár, amely tükrözi a belső és külső költségeket, miközben biztosíthatók az ILO által a munkakörülményekre kidolgozott alapvető munkaügyi szabványok, valamint a környezetvédelem; |
| --- | --- |

34.

rámutat, hogy az EU és a fejlődő országok közötti tisztességes kereskedelemhez hozzátartozik a fejlődő országokból származó erőforrásokért és mezőgazdasági termékekért fizetett tisztességes ár is, azaz olyan ár, amely tükrözi a belső és külső költségeket, miközben biztosíthatók az ILO által a munkakörülményekre kidolgozott alapvető munkaügyi szabványok, valamint a környezetvédelem;

| 35. | ismételten felhív az ásványi és más erőforrásokkal kapcsolatos konfliktusok problémájának hatékony kezelésére a fejlődő országokban, ahol ezek következtében több milliónyian vesztették életüket vagy váltak földönfutóvá; |
| --- | --- |

35.

ismételten felhív az ásványi és más erőforrásokkal kapcsolatos konfliktusok problémájának hatékony kezelésére a fejlődő országokban, ahol ezek következtében több milliónyian vesztették életüket vagy váltak földönfutóvá;

| 36. | úgy vélekedik, hogy a fejlődő országoknak védelmezniük kell gazdaságukat és – Európához hasonlóan – szelektíven kell megnyitniuk piacaikat; |
| --- | --- |

36.

úgy vélekedik, hogy a fejlődő országoknak védelmezniük kell gazdaságukat és – Európához hasonlóan – szelektíven kell megnyitniuk piacaikat;

| 37. | kéri a Bizottságot, hogy erőteljesebben integrálja a nemzetközileg elismert munkaügyi és környezeti normákat olyan eszközeibe, mint az EFA és a szabadkereskedelmi megállapodások; |
| --- | --- |

37.

kéri a Bizottságot, hogy erőteljesebben integrálja a nemzetközileg elismert munkaügyi és környezeti normákat olyan eszközeibe, mint az EFA és a szabadkereskedelmi megállapodások;

| 38. | üdvözli, hogy az EU elismerte a mezőgazdasági kistermelők jelentőségét az éhezés elleni küzdelemben, és hogy az élelmiszer-biztonsági menetrendben elsőbbséget kaptak az alkalmazkodást célzó intézkedések; hangsúlyozza, hogy különösen fontos a női kistulajdonos gazdálkodók támogatása; |
| --- | --- |

38.

üdvözli, hogy az EU elismerte a mezőgazdasági kistermelők jelentőségét az éhezés elleni küzdelemben, és hogy az élelmiszer-biztonsági menetrendben elsőbbséget kaptak az alkalmazkodást célzó intézkedések; hangsúlyozza, hogy különösen fontos a női kistulajdonos gazdálkodók támogatása;

| 39. | emlékeztet arra, hogy a fejlesztéssel kapcsolatos kérdéseket be kell építeni az európai uniós agrárpolitika teljes döntéshozatali folyamatába, és felszólít a cukorjegyzőkönyvet kísérő intézkedésekhez (SPAM) hasonló kísérő intézkedések meghozatalára, amennyiben ez szükségessé válik; |
| --- | --- |

39.

emlékeztet arra, hogy a fejlesztéssel kapcsolatos kérdéseket be kell építeni az európai uniós agrárpolitika teljes döntéshozatali folyamatába, és felszólít a cukorjegyzőkönyvet kísérő intézkedésekhez (SPAM) hasonló kísérő intézkedések meghozatalára, amennyiben ez szükségessé válik;

| 40. | ismételten felszólít az uniós mezőgazdasági és kereskedelmi politikák rendszeres és független elemzésére és értékelésére, különös figyelemmel a helyi és kistulajdonos gazdálkodókra gyakorolt hatásokra, felhasználva az EU-val partneri kapcsolatban lévő fejlődő országok kormányai, gazdálkodói szervezetei, civil társadalmi szervezetei és más érdekelt felei által szolgáltatott bizonyítékokat; |
| --- | --- |

40.

ismételten felszólít az uniós mezőgazdasági és kereskedelmi politikák rendszeres és független elemzésére és értékelésére, különös figyelemmel a helyi és kistulajdonos gazdálkodókra gyakorolt hatásokra, felhasználva az EU-val partneri kapcsolatban lévő fejlődő országok kormányai, gazdálkodói szervezetei, civil társadalmi szervezetei és más érdekelt felei által szolgáltatott bizonyítékokat;

| 41. | sürgeti az EU-t, hogy erősítse meg az EU és az AKCS-országok közötti szállítói láncokat, valamint támogassa az AKCS-országokon belüli szállítói láncok megerősítését, mivel a két piac kölcsönös függésben fejlődik; javasolja az olyan modern piacirányítási eszközök alkalmazásának támogatását a fejlődő országokban, mint az átláthatósági intézkedések, a kapacitásépítés, a műszaki szabályozás vagy a szerződésekkel kapcsolatos tárgyalásokra vonatkozó segítségnyújtás, pl. az EU–Afrika közös stratégia keretében; |
| --- | --- |

41.

sürgeti az EU-t, hogy erősítse meg az EU és az AKCS-országok közötti szállítói láncokat, valamint támogassa az AKCS-országokon belüli szállítói láncok megerősítését, mivel a két piac kölcsönös függésben fejlődik; javasolja az olyan modern piacirányítási eszközök alkalmazásának támogatását a fejlődő országokban, mint az átláthatósági intézkedések, a kapacitásépítés, a műszaki szabályozás vagy a szerződésekkel kapcsolatos tárgyalásokra vonatkozó segítségnyújtás, pl. az EU–Afrika közös stratégia keretében;

| 42. | javasolja transznacionális ikerintézményi partnerség létrehozását a Natura 2000 területek és a harmadik országokban lévő hasonló mezőgazdasági-ökológiai igazgatási területek között a következő célokkal: a) az e területeken alkalmazott irányítási szaktudás megosztása a helyi hatóságok, helyi vezetők és helyi gazdálkodói közösségek között annak biztosítás érdekében, hogy a jövőben az irányítás mind ökológiai, mind gazdasági szempontból fenntartható és gyakorlatias módon működjék; b)kapacitásépítés e területek üzleti láncolatai gazdasági életképességének összefűzése révén, az e területek fenntartható élelmiszer-biztonságához való hozzájárulás érdekében, és c) kutatások lebonyolítása a mezőgazdasági sokféleség és a biodiverzitás védelmének támogatása céljából, az értékes és fenyegetett fajok és élőhelyek hosszú távú fennmaradásának biztosítása érdekében; javasolja továbbá a Natura 2000 területek és harmadik országok hasonló területei számára transznacionális ikerkapcsolati központ létrehozását a tudásanyag elsajátítása és továbbfejlesztése céljából; |
| --- | --- |

42.

javasolja transznacionális ikerintézményi partnerség létrehozását a Natura 2000 területek és a harmadik országokban lévő hasonló mezőgazdasági-ökológiai igazgatási területek között a következő célokkal: a) az e területeken alkalmazott irányítási szaktudás megosztása a helyi hatóságok, helyi vezetők és helyi gazdálkodói közösségek között annak biztosítás érdekében, hogy a jövőben az irányítás mind ökológiai, mind gazdasági szempontból fenntartható és gyakorlatias módon működjék; b)kapacitásépítés e területek üzleti láncolatai gazdasági életképességének összefűzése révén, az e területek fenntartható élelmiszer-biztonságához való hozzájárulás érdekében, és c) kutatások lebonyolítása a mezőgazdasági sokféleség és a biodiverzitás védelmének támogatása céljából, az értékes és fenyegetett fajok és élőhelyek hosszú távú fennmaradásának biztosítása érdekében; javasolja továbbá a Natura 2000 területek és harmadik országok hasonló területei számára transznacionális ikerkapcsolati központ létrehozását a tudásanyag elsajátítása és továbbfejlesztése céljából;

| 43. | hangsúlyozza, hogy az efféle változásokra vagy egyenértékű alternatív behozatali szabványok alkalmazására vonatkozó információk időben történő továbbítása kulcsfontosságú a fejlődő országok számára, mivel elősegíti a hosszú távú tervezést és a minőségalapú versenyképesség elérését; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy az efféle változásokra vagy egyenértékű alternatív behozatali szabványok alkalmazására vonatkozó információk időben történő továbbítása kulcsfontosságú a fejlődő országok számára, mivel elősegíti a hosszú távú tervezést és a minőségalapú versenyképesség elérését;

| 44. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozza ki a táplálkozás integrált megközelítését és állítson fel célzott vagyonalapot az alultápláltság problémájának kezelésére a fejlődő országokban, valamint mozgósítsa a szükséges forrásokat az alapvető segélyszállítmányok helyszínre juttatása érdekében, amivel igen nagy mértékben megelőzhető lenne az alultápláltság – elsősorban a fogantatás és a kétéves kor közötti kritikus 1 000 napos időszakban –, az optimális táplálás és a gondozási ismeretek ösztönzésével együtt, beleértve a fertőzött víztől védő anyatejes táplálást, a gyermekek változatos élelmezését, az alapvető élelmiszerekkel és vitaminokkal való ellátás megerősítését; úgy véli, hogy egy ilyen vagyonalap lehetővé tenné a Bizottság és a tagállamok, valamint esetlegesen egyéb adományozók forrásainak egybegyűjtését és megtöbbszörözését, és láthatóbbá tenné az EU emberéletek megmentésére irányuló tevékenységét; |
| --- | --- |

44.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozza ki a táplálkozás integrált megközelítését és állítson fel célzott vagyonalapot az alultápláltság problémájának kezelésére a fejlődő országokban, valamint mozgósítsa a szükséges forrásokat az alapvető segélyszállítmányok helyszínre juttatása érdekében, amivel igen nagy mértékben megelőzhető lenne az alultápláltság – elsősorban a fogantatás és a kétéves kor közötti kritikus 1 000 napos időszakban –, az optimális táplálás és a gondozási ismeretek ösztönzésével együtt, beleértve a fertőzött víztől védő anyatejes táplálást, a gyermekek változatos élelmezését, az alapvető élelmiszerekkel és vitaminokkal való ellátás megerősítését; úgy véli, hogy egy ilyen vagyonalap lehetővé tenné a Bizottság és a tagállamok, valamint esetlegesen egyéb adományozók forrásainak egybegyűjtését és megtöbbszörözését, és láthatóbbá tenné az EU emberéletek megmentésére irányuló tevékenységét;

| 45. | sajnálja, hogy évente csupán körülbelül 418 millió eurót, vagyis a Bizottság fejlesztési segélyekre szánt 12 milliárd eurós teljes költségvetésének mintegy 3,4 %-át fordítják közvetlen élelmezési fellépésekre; úgy véli, hogy az alultápláltság elleni erőfeszítéseknek multidiszciplináris jellegűnek kell lenniük, és több érdekelt bevonásával kell megvalósulniuk az érintett országok nemzeti prioritásainak függvényében; |
| --- | --- |

45.

sajnálja, hogy évente csupán körülbelül 418 millió eurót, vagyis a Bizottság fejlesztési segélyekre szánt 12 milliárd eurós teljes költségvetésének mintegy 3,4 %-át fordítják közvetlen élelmezési fellépésekre; úgy véli, hogy az alultápláltság elleni erőfeszítéseknek multidiszciplináris jellegűnek kell lenniük, és több érdekelt bevonásával kell megvalósulniuk az érintett országok nemzeti prioritásainak függvényében;

| 46. | úgy véli, hogy a halászati termékek uniós piacának mérete, valamint az európai uniós lobogó alatt hajózó és európai uniós tulajdonban álló hajók által végzett tevékenységek földrajzi kiterjedtsége nagy felelősséget ró az Unióra annak biztosítása tekintetében, hogy ezek a tevékenységek ökológiai és társadalmi fenntarthatóság szempontjából azonos normákra épüljenek uniós vizeken belül és kívül; megállapítja, hogy e koherenciához magán a Bizottságon belüli, valamint a Bizottság és az egyes tagállamok kormányai közötti koordinációra van szükség; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy a halászati termékek uniós piacának mérete, valamint az európai uniós lobogó alatt hajózó és európai uniós tulajdonban álló hajók által végzett tevékenységek földrajzi kiterjedtsége nagy felelősséget ró az Unióra annak biztosítása tekintetében, hogy ezek a tevékenységek ökológiai és társadalmi fenntarthatóság szempontjából azonos normákra épüljenek uniós vizeken belül és kívül; megállapítja, hogy e koherenciához magán a Bizottságon belüli, valamint a Bizottság és az egyes tagállamok kormányai közötti koordinációra van szükség;

| 47. | megismétli, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciájának javítása érdekében a halászati megállapodásokra vonatkozó tárgyalásokat a szerződő ország halászati ágazatának megfelelő fejlesztésére vonatkozó prioritásokra kell alapozni; rámutat, hogy a partnerségi megállapodások alapján történő kifizetéseknek összhangban kell állniuk a fejlesztési célokkal, a partnerségi megállapodások hatásait pedig az EU-nak szorosan figyelemmel kell követnie; |
| --- | --- |

47.

megismétli, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciájának javítása érdekében a halászati megállapodásokra vonatkozó tárgyalásokat a szerződő ország halászati ágazatának megfelelő fejlesztésére vonatkozó prioritásokra kell alapozni; rámutat, hogy a partnerségi megállapodások alapján történő kifizetéseknek összhangban kell állniuk a fejlesztési célokkal, a partnerségi megállapodások hatásait pedig az EU-nak szorosan figyelemmel kell követnie;

| 48. | véleménye szerint a politikák fejlesztési célú koherenciája erősíthető lenne azzal, ha a) a Halászati és a Fejlesztési Főigazgatóság együttesen lenne felelős a halászati partnerségi megállapodásokért; b)ha alkalmaznák a FAO felelős halászatra vonatkozó magatartási kódexében, a politikák fejlesztési célú koherenciája tekintetében vállalt uniós kötelezettségek között és az EU–AKCS Cotonou-i Megállapodásban rögzített vonatkozó elveket; c) ha valamennyi halászati partnerségi megállapodásba beillesztenék az emberi jogokra vonatkozó, a korrupcióellenes és elszámoltathatósági kötelezettségeket, és d) ha garantálnák, hogy a halászati partnerségi megállapodások összhangban legyenek a szegénység csökkentésére és a humán fejlesztésre irányuló – az EU ország- és regionális stratégiai dokumentumaiban megfogalmazott – célkitűzésekkel vagy járuljanak hozzá azokhoz; |
| --- | --- |

48.

véleménye szerint a politikák fejlesztési célú koherenciája erősíthető lenne azzal, ha a) a Halászati és a Fejlesztési Főigazgatóság együttesen lenne felelős a halászati partnerségi megállapodásokért; b)ha alkalmaznák a FAO felelős halászatra vonatkozó magatartási kódexében, a politikák fejlesztési célú koherenciája tekintetében vállalt uniós kötelezettségek között és az EU–AKCS Cotonou-i Megállapodásban rögzített vonatkozó elveket; c) ha valamennyi halászati partnerségi megállapodásba beillesztenék az emberi jogokra vonatkozó, a korrupcióellenes és elszámoltathatósági kötelezettségeket, és d) ha garantálnák, hogy a halászati partnerségi megállapodások összhangban legyenek a szegénység csökkentésére és a humán fejlesztésre irányuló – az EU ország- és regionális stratégiai dokumentumaiban megfogalmazott – célkitűzésekkel vagy járuljanak hozzá azokhoz;

| 49. | hangsúlyozza, hogy a fejlődő országokban található halforrásokhoz való hozzáférésnek nemcsak az ENSZ Tengerjogi Egyezményének az élőforrások hasznosításáról szóló 62. cikkét, hanem a tengerparttal nem rendelkező államok jogairól szóló 69. és a földrajzilag hátrányos helyzetű államok jogairól szóló 70. cikkét is tiszteletben kell tartania, különösen a helyi lakosság táplálkozási és társadalmi-gazdasági szükségletei tekintetében; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy a fejlődő országokban található halforrásokhoz való hozzáférésnek nemcsak az ENSZ Tengerjogi Egyezményének az élőforrások hasznosításáról szóló 62. cikkét, hanem a tengerparttal nem rendelkező államok jogairól szóló 69. és a földrajzilag hátrányos helyzetű államok jogairól szóló 70. cikkét is tiszteletben kell tartania, különösen a helyi lakosság táplálkozási és társadalmi-gazdasági szükségletei tekintetében;

| 50. | javasolja, hogy – összhangban az ENSZ Közgyűlésének a regionális halászati gazdálkodási szervezetekről szóló 2006. évi határozatával – a Bizottság kapjon egyértelmű felhatalmazást arra, hogy az említett szervezetekkel tárgyalásokat folytathasson a tengeri környezet megőrzése és a fenntartható halászati tevékenységek előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

50.

javasolja, hogy – összhangban az ENSZ Közgyűlésének a regionális halászati gazdálkodási szervezetekről szóló 2006. évi határozatával – a Bizottság kapjon egyértelmű felhatalmazást arra, hogy az említett szervezetekkel tárgyalásokat folytathasson a tengeri környezet megőrzése és a fenntartható halászati tevékenységek előmozdítása érdekében;

| 51. | véleménye szerint a regionális halászati gazdálkodási szervezetekben résztvevő országoknak juttatandó halászati lehetőségek bármiféle elosztási rendszerének tekintettel kell lennie arra, hogy a fejlődő államok legitim joga és érdeke saját halászatuk fejlesztése; ragaszkodik hozzá, hogy az EU utasítsa el az átruházható halászati koncessziók rendszerének bevezetését a regionális halászati gazdálkodási szervezeteken belül, mivel az veszélyeztetné a fejlődő országokban a halászatból élő lakossági csoportok megélhetését és jólétét; |
| --- | --- |

51.

véleménye szerint a regionális halászati gazdálkodási szervezetekben résztvevő országoknak juttatandó halászati lehetőségek bármiféle elosztási rendszerének tekintettel kell lennie arra, hogy a fejlődő államok legitim joga és érdeke saját halászatuk fejlesztése; ragaszkodik hozzá, hogy az EU utasítsa el az átruházható halászati koncessziók rendszerének bevezetését a regionális halászati gazdálkodási szervezeteken belül, mivel az veszélyeztetné a fejlődő országokban a halászatból élő lakossági csoportok megélhetését és jólétét;

| 52. | kitart amellett, hogy az Unió fejlesztési politikáját az ENSZ-en és az egyéb illetékes nemzetközi szervezeteken belül elfogadott kötelezettségvállalások keretein belül kell végrehajtani, valamint hogy a halászatnak a fejlesztéshez történő hozzájárulását az Unió külső fellépéseinek alapelvei és célkitűzései keretében kell megvalósítani, hozzájárulva az uniós fejlesztési politika legfőbb célkitűzéséhez, azaz a fejlődő országokban a szegénység csökkentéséhez és végső esetben felszámolásához; |
| --- | --- |

52.

kitart amellett, hogy az Unió fejlesztési politikáját az ENSZ-en és az egyéb illetékes nemzetközi szervezeteken belül elfogadott kötelezettségvállalások keretein belül kell végrehajtani, valamint hogy a halászatnak a fejlesztéshez történő hozzájárulását az Unió külső fellépéseinek alapelvei és célkitűzései keretében kell megvalósítani, hozzájárulva az uniós fejlesztési politika legfőbb célkitűzéséhez, azaz a fejlődő országokban a szegénység csökkentéséhez és végső esetben felszámolásához;

| 53. | úgy véli, hogy az Uniónak a halászat terén hozzá kell járulnia a fejlesztéshez, támogatva a többletállomány lehalászásának elvét és az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményében meghatározott egyéb szabályokat, valamint a FAO felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexének és a halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló megállapodásának globális szintű betartását; |
| --- | --- |

53.

úgy véli, hogy az Uniónak a halászat terén hozzá kell járulnia a fejlesztéshez, támogatva a többletállomány lehalászásának elvét és az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményében meghatározott egyéb szabályokat, valamint a FAO felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexének és a halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló megállapodásának globális szintű betartását;

| 54. | hangsúlyozza, hogy a halászati politika célkitűzéseit az átláthatóság, valamint az Unió többi célkitűzésével való összhang elveinek megfelelően kell végrehajtani, a fejlődésre gyakorolt hatásukat pedig meg kell tervezni, fel kell mérni és értékelni kell, továbbá rendszeres és szisztematikus jelleggel demokratikus ellenőrzés alá kell vonni; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy a halászati politika célkitűzéseit az átláthatóság, valamint az Unió többi célkitűzésével való összhang elveinek megfelelően kell végrehajtani, a fejlődésre gyakorolt hatásukat pedig meg kell tervezni, fel kell mérni és értékelni kell, továbbá rendszeres és szisztematikus jelleggel demokratikus ellenőrzés alá kell vonni;

| 55. | egyértelművé kívánja tenni, hogy a halászati együttműködési megállapodásoknak, valamint az Európai Unió fejlesztési együttműködési megállapodásaiban és kereskedelmi megállapodásaiban található halászati vonatkozású rendelkezéseknek hozzá kell járulniuk ahhoz, hogy a halászat az Európai Unió és partnerei számára társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi szempontból fenntartható tevékenység legyen; |
| --- | --- |

55.

egyértelművé kívánja tenni, hogy a halászati együttműködési megállapodásoknak, valamint az Európai Unió fejlesztési együttműködési megállapodásaiban és kereskedelmi megállapodásaiban található halászati vonatkozású rendelkezéseknek hozzá kell járulniuk ahhoz, hogy a halászat az Európai Unió és partnerei számára társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi szempontból fenntartható tevékenység legyen;

| 56. | sajnálatosnak tartja, hogy a halászati partnerségi megállapodások célkitűzéseinek jelentős része nem valósult meg; különösen sajnálja, hogy a tudományos és műszaki együttműködés, valamint a fejlődő országok halászati ágazatának (és kapcsolódó iparágainak) fenntartható fejlődéséhez nyújtott támogatás területén gyenge eredmények születtek; úgy véli, hogy ezeken a problémákon a politikák közötti koherenciával, valamint nemzetközi halászati irányítással lehetne segíteni; |
| --- | --- |

56.

sajnálatosnak tartja, hogy a halászati partnerségi megállapodások célkitűzéseinek jelentős része nem valósult meg; különösen sajnálja, hogy a tudományos és műszaki együttműködés, valamint a fejlődő országok halászati ágazatának (és kapcsolódó iparágainak) fenntartható fejlődéséhez nyújtott támogatás területén gyenge eredmények születtek; úgy véli, hogy ezeken a problémákon a politikák közötti koherenciával, valamint nemzetközi halászati irányítással lehetne segíteni;

| 57. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak gondoskodnia kell arról, hogy a közös halászati politika jelenlegi reformja érvényesüljön a fejlődő országok felé tett kötelezettségvállalásában, mely egyrészt a millenniumi fejlesztési célok elérésének, másrészt az élelemhez való, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában elismert alapvető emberi jog elismerésének támogatását célozza; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy az Uniónak gondoskodnia kell arról, hogy a közös halászati politika jelenlegi reformja érvényesüljön a fejlődő országok felé tett kötelezettségvállalásában, mely egyrészt a millenniumi fejlesztési célok elérésének, másrészt az élelemhez való, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában elismert alapvető emberi jog elismerésének támogatását célozza;

| 58. | kéri a Bizottságot, hogy általában külső fellépéseiben, konkrétabban pedig a halászati partnerségi megállapodásokban támogassa a jó kormányzást és az átláthatóságot, és teremtse meg annak feltételeit, hogy a fejlődő harmadik országok halászati politikáikat ugyanazokra az iránymutatásokra és fenntarthatósági normákra tudják alapozni, mint hogy döntéseiket a tudományos jelentések és hatásvizsgálatok alapján tudják meghozni, valamint olyan többéves terveket tudjanak kidolgozni, amelyek lehetővé teszik a legnagyobb fenntartható hozamnak megfelelő kiaknázást; a halászat és az akvakultúra területén külön támogatást tudjanak nyújtani a kisüzemi halászatoknak, valamint az ezektől függő településeknek; támogatni tudják a szelektív halászatot, a flottakapacitásnak az erőforrásokhoz történő igazítását, valamint a felelősségteljesebb halászati gyakorlatokat; a visszadobásokat fokozatosan csökkenteni tudják, végül pedig teljesen felszámolják; erőfeszítéseket tegyenek a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem érdekében; javítani tudják a munkahelyeken a biztonsági feltételeket és a jólétet; védeni tudják a biológiai sokféleséget és a környezetet, valamint küzdeni tudjanak az éghajlatváltozás ellen; javíthassák a termékminőséget, valamint azok piacra dobásának körülményeit; illetve támogatni tudják a halászat, az akvakultúra és a kapcsolódó iparágak területén a fenntarthatóbb tevékenységre irányuló kutatást és innovációt; |
| --- | --- |

58.

kéri a Bizottságot, hogy általában külső fellépéseiben, konkrétabban pedig a halászati partnerségi megállapodásokban támogassa a jó kormányzást és az átláthatóságot, és teremtse meg annak feltételeit, hogy a fejlődő harmadik országok halászati politikáikat ugyanazokra az iránymutatásokra és fenntarthatósági normákra tudják alapozni, mint hogy döntéseiket a tudományos jelentések és hatásvizsgálatok alapján tudják meghozni, valamint olyan többéves terveket tudjanak kidolgozni, amelyek lehetővé teszik a legnagyobb fenntartható hozamnak megfelelő kiaknázást; a halászat és az akvakultúra területén külön támogatást tudjanak nyújtani a kisüzemi halászatoknak, valamint az ezektől függő településeknek; támogatni tudják a szelektív halászatot, a flottakapacitásnak az erőforrásokhoz történő igazítását, valamint a felelősségteljesebb halászati gyakorlatokat; a visszadobásokat fokozatosan csökkenteni tudják, végül pedig teljesen felszámolják; erőfeszítéseket tegyenek a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem érdekében; javítani tudják a munkahelyeken a biztonsági feltételeket és a jólétet; védeni tudják a biológiai sokféleséget és a környezetet, valamint küzdeni tudjanak az éghajlatváltozás ellen; javíthassák a termékminőséget, valamint azok piacra dobásának körülményeit; illetve támogatni tudják a halászat, az akvakultúra és a kapcsolódó iparágak területén a fenntarthatóbb tevékenységre irányuló kutatást és innovációt;

| 59. | hangsúlyozza, hogy halászati partnerségi megállapodások és az azoknak köszönhetően fejlődésnek indult iparágak hozzájárulnak a harmadik országok fejlődéséhez, és támogatják, hogy azok a jövőben kiaknázhassák saját erőforrásaikat; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza, hogy halászati partnerségi megállapodások és az azoknak köszönhetően fejlődésnek indult iparágak hozzájárulnak a harmadik országok fejlődéséhez, és támogatják, hogy azok a jövőben kiaknázhassák saját erőforrásaikat;

| 60. | határozottan kitart amellett, hogy az Unió és tagállamai a harmadik országokkal fenntartott kapcsolataikban és a nemzetközi szervezetekben folytatott tevékenységük során hozzá kell járulniuk ahhoz, hogy a fejlődő országok társadalmai és kormányai képesek legyenek olyan fenntartható halászati politikák kidolgozására, végrehajtására és ellenőrzésére, melyek megerősítik élelmezésbiztonságukat és hozzájárulnak fejlődésükhöz; |
| --- | --- |

60.

határozottan kitart amellett, hogy az Unió és tagállamai a harmadik országokkal fenntartott kapcsolataikban és a nemzetközi szervezetekben folytatott tevékenységük során hozzá kell járulniuk ahhoz, hogy a fejlődő országok társadalmai és kormányai képesek legyenek olyan fenntartható halászati politikák kidolgozására, végrehajtására és ellenőrzésére, melyek megerősítik élelmezésbiztonságukat és hozzájárulnak fejlődésükhöz;

| 61. | szorgalmazza olyan modellek együttes kialakítását, amelyek célkitűzéseket, fellépéseket és mutatókat tartalmaznak, és amelyekkel – a partnerség szellemében – jobban nyomon követhető a pénzeszközök felhasználása; hangsúlyozza, hogy a nyomon követés részeként a harmadik országokkal együttműködve korrekciós eljárásokat is el kell fogadni, valahányszor a célkitűzésektől való eltérést állapítanak meg; |
| --- | --- |

61.

szorgalmazza olyan modellek együttes kialakítását, amelyek célkitűzéseket, fellépéseket és mutatókat tartalmaznak, és amelyekkel – a partnerség szellemében – jobban nyomon követhető a pénzeszközök felhasználása; hangsúlyozza, hogy a nyomon követés részeként a harmadik országokkal együttműködve korrekciós eljárásokat is el kell fogadni, valahányszor a célkitűzésektől való eltérést állapítanak meg;

| 62. | üdvözli, hogy az Unió globális szinten példát mutatott az átláthatóság terén, amikor közzétette halászati partnerségi megállapodásainak feltételeit; sürgeti a Bizottságot, hogy továbbra is legyen nyitott, és az Aarhusi Egyezmény alapelveit tiszteletben tartva biztosítsa, hogy e megállapodások értékelése is elérhető legyen a nyilvánosság számára annak érdekében, hogy a helyi parlamentek, a civil társadalom és az egyéb érdekelt felek hatékonyan ellenőrizhessék e megállapodások végrehajtását és hatásait; |
| --- | --- |

62.

üdvözli, hogy az Unió globális szinten példát mutatott az átláthatóság terén, amikor közzétette halászati partnerségi megállapodásainak feltételeit; sürgeti a Bizottságot, hogy továbbra is legyen nyitott, és az Aarhusi Egyezmény alapelveit tiszteletben tartva biztosítsa, hogy e megállapodások értékelése is elérhető legyen a nyilvánosság számára annak érdekében, hogy a helyi parlamentek, a civil társadalom és az egyéb érdekelt felek hatékonyan ellenőrizhessék e megállapodások végrehajtását és hatásait;

| 63. | felhívja a figyelmet annak jelentőségére, hogy átlátható és naprakész tudományos adatok álljanak rendelkezésre a halállományokra, az Unió halászati megállapodásai mellett valamennyi halászati megállapodásra, valamint az egyes országok vizein alkalmazott általános halászati erőkifejtésre vonatkozóan; úgy véli, hogy a tudományos értékelésnek meg kell előznie a megállapodások aláírását, vagy legalább azoknak hozzá kell járulniuk az adatok feldolgozásához; |
| --- | --- |

63.

felhívja a figyelmet annak jelentőségére, hogy átlátható és naprakész tudományos adatok álljanak rendelkezésre a halállományokra, az Unió halászati megállapodásai mellett valamennyi halászati megállapodásra, valamint az egyes országok vizein alkalmazott általános halászati erőkifejtésre vonatkozóan; úgy véli, hogy a tudományos értékelésnek meg kell előznie a megállapodások aláírását, vagy legalább azoknak hozzá kell járulniuk az adatok feldolgozásához;

| 64. | felhívja a figyelmet a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat problémájára; emlékeztet rá, hogy sok hajó nem tesz megfelelően jelentést a fogásairól és nem esik át ellenőrzésen, valamint hogy a hajók által közölt adatokat nem ellenőrzik, a kifogott fajokat pedig nem azonosítják egyértelműen; úgy véli, hogy az Uniónak módjában áll, és kötelessége is hatékonyabban hozzájárulni ezeknek a problémáknak a megoldásához; sürgeti a Bizottságot, hogy valamennyi nemzetközi kapcsolatában támogassa a lobogó szerinti állam felelősségének elvét, amely a nemzetközi jog alapját képezi, és amely alapvető fontosságú a jogellenes halászatra vonatkozó rendelet hatékony végrehajtása szempontjából; |
| --- | --- |

64.

felhívja a figyelmet a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat problémájára; emlékeztet rá, hogy sok hajó nem tesz megfelelően jelentést a fogásairól és nem esik át ellenőrzésen, valamint hogy a hajók által közölt adatokat nem ellenőrzik, a kifogott fajokat pedig nem azonosítják egyértelműen; úgy véli, hogy az Uniónak módjában áll, és kötelessége is hatékonyabban hozzájárulni ezeknek a problémáknak a megoldásához; sürgeti a Bizottságot, hogy valamennyi nemzetközi kapcsolatában támogassa a lobogó szerinti állam felelősségének elvét, amely a nemzetközi jog alapját képezi, és amely alapvető fontosságú a jogellenes halászatra vonatkozó rendelet hatékony végrehajtása szempontjából;

| 65. | szorgalmazza, hogy a halászati partnerségi megállapodásokat jobban hangolják össze a fejlesztési politika keretében meglévő eszközökkel, különösen az Európai Fejlesztési Alappal, valamint a fejlődő országok uniós piacokhoz való hozzáférésének feltételeivel; |
| --- | --- |

65.

szorgalmazza, hogy a halászati partnerségi megállapodásokat jobban hangolják össze a fejlesztési politika keretében meglévő eszközökkel, különösen az Európai Fejlesztési Alappal, valamint a fejlődő országok uniós piacokhoz való hozzáférésének feltételeivel;

| 66. | hangsúlyozza, hogy a halászati együttműködés közvetlenül hozzájárulhat Földünkön a halászattól és az ahhoz kapcsolódó tevékenységektől függő 150 millió ember megélhetéséhez; |
| --- | --- |

66.

hangsúlyozza, hogy a halászati együttműködés közvetlenül hozzájárulhat Földünkön a halászattól és az ahhoz kapcsolódó tevékenységektől függő 150 millió ember megélhetéséhez;

Éghajlatváltozás és energia

| 67. | emlékeztet arra, hogy több figyelmet kell fordítani az uniós éghajlat-változási politikák és az uniós fejlesztési politikák közötti szinergiák maximalizálására, különösen az alkalmazott eszközök tekintetében, valamint a fejlesztés és/vagy az éghajlatváltozáshoz történő alkalmazkodás tekintetében tapasztalható közvetett előnyökre vonatkozóan. |
| --- | --- |

67.

emlékeztet arra, hogy több figyelmet kell fordítani az uniós éghajlat-változási politikák és az uniós fejlesztési politikák közötti szinergiák maximalizálására, különösen az alkalmazott eszközök tekintetében, valamint a fejlesztés és/vagy az éghajlatváltozáshoz történő alkalmazkodás tekintetében tapasztalható közvetett előnyökre vonatkozóan.

| 68. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható fejlődéssel, és ezen belül többek között az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel kapcsolatos oktatásba történő beruházás olyan terület, amelyben a fejlesztési támogatás egyszerre több célkitűzést is kielégít, különösen, ha a célcsoport nőkből áll; |
| --- | --- |

68.

hangsúlyozza, hogy a fenntartható fejlődéssel, és ezen belül többek között az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel kapcsolatos oktatásba történő beruházás olyan terület, amelyben a fejlesztési támogatás egyszerre több célkitűzést is kielégít, különösen, ha a célcsoport nőkből áll;

| 69. | úgy gondolja, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem során a strukturális okokkal kell foglalkozni, és az éghajlatváltozással kapcsolatban rendszeres kockázatértékelésre szólít fel, amely kiterjed a politikai tervezés és a döntéshozatal valamennyi aspektusára, beleértve a kereskedelmet, mezőgazdaságot, élelmiszer-biztonságot stb.; kéri, hogy ezen elemzés eredményét használják fel egyértelmű és egységes országstratégiai és regionális stratégiai dokumentumok elkészítéséhez, valamint az összes fejlesztési program és projekt kidolgozásakor is; |
| --- | --- |

69.

úgy gondolja, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem során a strukturális okokkal kell foglalkozni, és az éghajlatváltozással kapcsolatban rendszeres kockázatértékelésre szólít fel, amely kiterjed a politikai tervezés és a döntéshozatal valamennyi aspektusára, beleértve a kereskedelmet, mezőgazdaságot, élelmiszer-biztonságot stb.; kéri, hogy ezen elemzés eredményét használják fel egyértelmű és egységes országstratégiai és regionális stratégiai dokumentumok elkészítéséhez, valamint az összes fejlesztési program és projekt kidolgozásakor is;

| 70. | kéri, hogy fordítsanak külön figyelmet az éghajlatváltozásból eredő károkat elszenvedő kistulajdonos mezőgazdasági gazdálkodók és állattenyésztők sajátos szükségleteire valamennyi politikában és megállapodásban, az élelmiszer-előállítás forrásaihoz – egyebek mellett a termőföldhöz, a vízhez, a mobilitáshoz – való hozzáférést esetlegesen érintő korlátozások vagy csökkentések esetében; |
| --- | --- |

70.

kéri, hogy fordítsanak külön figyelmet az éghajlatváltozásból eredő károkat elszenvedő kistulajdonos mezőgazdasági gazdálkodók és állattenyésztők sajátos szükségleteire valamennyi politikában és megállapodásban, az élelmiszer-előállítás forrásaihoz – egyebek mellett a termőföldhöz, a vízhez, a mobilitáshoz – való hozzáférést esetlegesen érintő korlátozások vagy csökkentések esetében;

| 71. | ismételten felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos politikák, programok és projektek tervezése, végrehajtása és értékelése során gyűjtsenek országok és nemek szerint lebontott adatokat az éghajlatváltozás egyes nemekre nézve specifikus hatásainak hatékony értékelése és kezelése érdekében, valamint dolgozzanak ki útmutatót az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásról, körvonalazva mindazon szakpolitikákat, amelyek a nők védelmét szolgálják és egyben képessé teszik őket arra, hogy megbirkózzanak az éghajlatváltozás hatásaival; |
| --- | --- |

71.

ismételten felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos politikák, programok és projektek tervezése, végrehajtása és értékelése során gyűjtsenek országok és nemek szerint lebontott adatokat az éghajlatváltozás egyes nemekre nézve specifikus hatásainak hatékony értékelése és kezelése érdekében, valamint dolgozzanak ki útmutatót az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásról, körvonalazva mindazon szakpolitikákat, amelyek a nők védelmét szolgálják és egyben képessé teszik őket arra, hogy megbirkózzanak az éghajlatváltozás hatásaival;

| 72. | üdvözli a 2011/2012. évi európai fejlesztési jelentésben foglalt javaslatokat, amelyek az integrált és ökoszisztéma-alapú víz-, energia- és földgazdálkodással foglalkoznak, mivel ez a három erőforrás kulcsfontosságú a fejlesztés számára; kéri a Bizottságot, kövesse nyomon a jelentésben tett javaslatok sorsát; külön felhívja a figyelmet az uniós és globális kormányzásban tapasztalható súlyos hiányosságokra; továbbá hangsúlyozza, hogy az Unión belül is szükséges előrelépni a fogyasztás és a termelés terén a nagyobb fokú fenntarthatóság irányában; |
| --- | --- |

72.

üdvözli a 2011/2012. évi európai fejlesztési jelentésben foglalt javaslatokat, amelyek az integrált és ökoszisztéma-alapú víz-, energia- és földgazdálkodással foglalkoznak, mivel ez a három erőforrás kulcsfontosságú a fejlesztés számára; kéri a Bizottságot, kövesse nyomon a jelentésben tett javaslatok sorsát; külön felhívja a figyelmet az uniós és globális kormányzásban tapasztalható súlyos hiányosságokra; továbbá hangsúlyozza, hogy az Unión belül is szükséges előrelépni a fogyasztás és a termelés terén a nagyobb fokú fenntarthatóság irányában;

| 73. | javasolja, hogy az EU a fejlődő országokban támogassa az inkluzív és fenntartható víz-, energia- és földhasználatot érintő beruházásokat, innovatív megközelítéseket és a vállalatok működtetésére vonatkozó magas standardok előmozdítását; javasolja továbbá, hogy a változásra irányuló európai napirendben a fenntartható energiára és mezőgazdaságra helyezett hangsúly egészüljön ki vízgazdálkodást érintő fellépésekkel; |
| --- | --- |

73.

javasolja, hogy az EU a fejlődő országokban támogassa az inkluzív és fenntartható víz-, energia- és földhasználatot érintő beruházásokat, innovatív megközelítéseket és a vállalatok működtetésére vonatkozó magas standardok előmozdítását; javasolja továbbá, hogy a változásra irányuló európai napirendben a fenntartható energiára és mezőgazdaságra helyezett hangsúly egészüljön ki vízgazdálkodást érintő fellépésekkel;

| 74. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy 2012 végéig tegye közzé a bioüzemanyagok társadalmi fenntarthatóságáról szóló jelentését és folytasson előzetesen párbeszédet az érintett közösségekkel és helyi nem kormányzati szervezetekkel; rámutat, hogy ez alkalmat jelent megfelelő módszertan előterjesztésére és az európai bioüzemanyag-célkitűzések által az élelmiszer-biztonságra, földtulajdonjogokra és egyéb fejlesztési kérdésekre gyakorolt teljes hatás feltérképezésére; emlékeztet rá, hogy a Bizottság irányelvjavaslatában szereplő ellenőrzés és jelentéstétel adott esetben alkalmat teremt – a tanulságokra építő – korrekciós intézkedések előterjesztésére; |
| --- | --- |

74.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy 2012 végéig tegye közzé a bioüzemanyagok társadalmi fenntarthatóságáról szóló jelentését és folytasson előzetesen párbeszédet az érintett közösségekkel és helyi nem kormányzati szervezetekkel; rámutat, hogy ez alkalmat jelent megfelelő módszertan előterjesztésére és az európai bioüzemanyag-célkitűzések által az élelmiszer-biztonságra, földtulajdonjogokra és egyéb fejlesztési kérdésekre gyakorolt teljes hatás feltérképezésére; emlékeztet rá, hogy a Bizottság irányelvjavaslatában szereplő ellenőrzés és jelentéstétel adott esetben alkalmat teremt – a tanulságokra építő – korrekciós intézkedések előterjesztésére;

| 75. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy garantálni kell, hogy az importált bioenergiát elfogadható munkakörnyezetben és a foglalkoztatási standardok alkalmazásával, valamint a helyi közösségek figyelembevételével állították elő; |
| --- | --- |

75.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy garantálni kell, hogy az importált bioenergiát elfogadható munkakörnyezetben és a foglalkoztatási standardok alkalmazásával, valamint a helyi közösségek figyelembevételével állították elő;

| 76. | támogatja a második és harmadik generációs – biomassza-melléktermékekből, hulladék- és maradványanyagokból történő – bioenergia-termelés további fejlesztését; |
| --- | --- |

76.

támogatja a második és harmadik generációs – biomassza-melléktermékekből, hulladék- és maradványanyagokból történő – bioenergia-termelés további fejlesztését;

| 77. | kéri a Bizottságot, vegye újra fontolóra a megújuló energiáról szóló irányelv megújuló forrásokból származó bioüzemanyagokra vonatkozó 2020-ig elérendő 10 %-os célkitűzését, szigorú fenntarthatósági kritériumok alkalmazása mellett; |
| --- | --- |

77.

kéri a Bizottságot, vegye újra fontolóra a megújuló energiáról szóló irányelv megújuló forrásokból származó bioüzemanyagokra vonatkozó 2020-ig elérendő 10 %-os célkitűzését, szigorú fenntarthatósági kritériumok alkalmazása mellett;

| 78. | sürgeti a tagállamokat, hogy az európai kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) árveréseiből származó jövedelmük jelentős részét 2013-tól kezdve fordítsák az éghajlatváltozással kapcsolatos tevékenységekre a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

78.

sürgeti a tagállamokat, hogy az európai kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) árveréseiből származó jövedelmük jelentős részét 2013-tól kezdve fordítsák az éghajlatváltozással kapcsolatos tevékenységekre a fejlődő országokban;

| 79. | sürgeti a Bizottságot, hogy javasoljon megfelelő, a politikák fejlesztési célú koherenciájához igazított módszertant a közvetett földhasználati változások hatásainak kiszámításához, aminek 2010 végéig kellett volna megtörténnie; |
| --- | --- |

79.

sürgeti a Bizottságot, hogy javasoljon megfelelő, a politikák fejlesztési célú koherenciájához igazított módszertant a közvetett földhasználati változások hatásainak kiszámításához, aminek 2010 végéig kellett volna megtörténnie;

Biztonság

| 80. | hangsúlyozza, hogy az európai uniós fegyverexport 2012-ben esedékes felülvizsgálatának átfogó információkon kell alapulnia a fejlesztési céloknak való megfelelés érdekében; rámutat, hogy a Tanács a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzéséről szóló tizenharmadik éves jelentésének közzététele kérdéseket vetett fel a nyújtott adatok megbízhatóságát és használhatóságát illetően; |
| --- | --- |

80.

hangsúlyozza, hogy az európai uniós fegyverexport 2012-ben esedékes felülvizsgálatának átfogó információkon kell alapulnia a fejlesztési céloknak való megfelelés érdekében; rámutat, hogy a Tanács a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzéséről szóló tizenharmadik éves jelentésének közzététele kérdéseket vetett fel a nyújtott adatok megbízhatóságát és használhatóságát illetően;

| 81. | felhívja a figyelmet a demokráciával és az emberi jogokkal kapcsolatos uniós ígéretekre és feltételekre, amint ezeket az EU közvetlen szomszédságot érintő politikájának „többet többért” megközelítése rögzíti; hangsúlyozza, hogy ezek érvényesülése csak akkor biztosítható, ha más szakpolitikai terület vagy partnerországokkal közös fellépés nem gördít akadályt az emberi jogok, a humán biztonság és a demokrácia partnerországokban való erősítésének érdekében tett kezdeményezések útjába; |
| --- | --- |

81.

felhívja a figyelmet a demokráciával és az emberi jogokkal kapcsolatos uniós ígéretekre és feltételekre, amint ezeket az EU közvetlen szomszédságot érintő politikájának „többet többért” megközelítése rögzíti; hangsúlyozza, hogy ezek érvényesülése csak akkor biztosítható, ha más szakpolitikai terület vagy partnerországokkal közös fellépés nem gördít akadályt az emberi jogok, a humán biztonság és a demokrácia partnerországokban való erősítésének érdekében tett kezdeményezések útjába;

| 82. | újfent emlékeztet rá, hogy a fegyverexport kormányközi kérdés, és ebben az összefüggésben figyelemmel kell lenni a politikák fejlesztési célú koherenciájára; összefoglalóan úgy vélekedik, hogy annak eldöntése, hogy a fejlődő országokba irányuló fegyverexport engedélyezhető-e a „fenntartható fejlődés” kritériuma – azaz az összehangolt uniós és nemzeti fegyverkivitel-engedélyezési kritériumok 8. kritériuma – alapján, nehéz lehet amiatt, mert egyéb szakpolitikai megfontolások felülírhatják ezt a szándékot; ajánlja, hogy a tagállamok teljes egészében bocsássák rendelkezésre az e kritériummal kapcsolatban alkalmazott módszertanukat; |
| --- | --- |

82.

újfent emlékeztet rá, hogy a fegyverexport kormányközi kérdés, és ebben az összefüggésben figyelemmel kell lenni a politikák fejlesztési célú koherenciájára; összefoglalóan úgy vélekedik, hogy annak eldöntése, hogy a fejlődő országokba irányuló fegyverexport engedélyezhető-e a „fenntartható fejlődés” kritériuma – azaz az összehangolt uniós és nemzeti fegyverkivitel-engedélyezési kritériumok 8. kritériuma – alapján, nehéz lehet amiatt, mert egyéb szakpolitikai megfontolások felülírhatják ezt a szándékot; ajánlja, hogy a tagállamok teljes egészében bocsássák rendelkezésre az e kritériummal kapcsolatban alkalmazott módszertanukat;

| 83. | elismeri a fejlődés, a demokrácia, az emberi jogok, a jó kormányzás és a biztonság kölcsönös függését, amelyet a politikák fejlesztési célú koherenciájáról folytatott bármiféle vita során figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

83.

elismeri a fejlődés, a demokrácia, az emberi jogok, a jó kormányzás és a biztonság kölcsönös függését, amelyet a politikák fejlesztési célú koherenciájáról folytatott bármiféle vita során figyelembe kell venni;

| 84. | véleménye szerint a humán biztonság és a fejlesztés fogalmait alapvetőnek kell tekinteni a biztonság és fejlesztés kapcsolatát tekintve, mivel mindkettő az egyénre összpontosít; |
| --- | --- |

84.

véleménye szerint a humán biztonság és a fejlesztés fogalmait alapvetőnek kell tekinteni a biztonság és fejlesztés kapcsolatát tekintve, mivel mindkettő az egyénre összpontosít;

| 85. | rámutat, hogy javítani kell a konfliktus utáni helyzetekben folyó békeépítés, humanitárius segélynyújtás és fejlesztési tevékenységek közötti koordinációt, „A segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés összekapcsolása” (LRRD) stratégiai keretrendszerével összhangban, a politikák fejlesztési célú koherenciája és a humánbiztonság elveinek megfelelően (ez utóbbit továbbra sem értékelik kellőképpen); emlékezteti a Bizottságot, hogy a Tanács 2009-ben felkérte a konfliktusos és instabil helyzetekre vonatkozó európai uniós cselekvési terv kidolgozására, és hogy az EU csatlakozott az instabil államokban való szerepvállalásról szóló új megállapodáshoz, amelyet a támogatások hatékonyságáról szóló puszani magas szintű fórumon fogadtak el; |
| --- | --- |

85.

rámutat, hogy javítani kell a konfliktus utáni helyzetekben folyó békeépítés, humanitárius segélynyújtás és fejlesztési tevékenységek közötti koordinációt, „A segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés összekapcsolása” (LRRD) stratégiai keretrendszerével összhangban, a politikák fejlesztési célú koherenciája és a humánbiztonság elveinek megfelelően (ez utóbbit továbbra sem értékelik kellőképpen); emlékezteti a Bizottságot, hogy a Tanács 2009-ben felkérte a konfliktusos és instabil helyzetekre vonatkozó európai uniós cselekvési terv kidolgozására, és hogy az EU csatlakozott az instabil államokban való szerepvállalásról szóló új megállapodáshoz, amelyet a támogatások hatékonyságáról szóló puszani magas szintű fórumon fogadtak el;

| 86. | hangsúlyozza, hogy mivel a Tanács hagyományos fegyverek kivitelével foglalkozó munkacsoportja az EU fegyverkivitelről szóló magatartási kódexéért felelős fő bizottság, elengedhetetlen a fejlesztési célkitűzések figyelembevétele e fórumon; felszólítja továbbá a Tanácsot, hogy a fegyverkivitelről szóló európai uniós magatartási kódexet ruházza fel kötelező jogi erővel; |
| --- | --- |

86.

hangsúlyozza, hogy mivel a Tanács hagyományos fegyverek kivitelével foglalkozó munkacsoportja az EU fegyverkivitelről szóló magatartási kódexéért felelős fő bizottság, elengedhetetlen a fejlesztési célkitűzések figyelembevétele e fórumon; felszólítja továbbá a Tanácsot, hogy a fegyverkivitelről szóló európai uniós magatartási kódexet ruházza fel kötelező jogi erővel;

Migráció

| 87. | hangsúlyozza, hogy az „agyelszívás” komoly problémákat okozhat a fejlődő országokban, különösen az egészségügy területén; elismeri, hogy a fejlődő országokat sújtó agyelszívás strukturális okok és a „kényszerítő és vonzó tényezők” együttesének az eredménye; ezért kéri a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a kékkártya-rendszer által a fejlődő országokra gyakorolt hatásokat és tegyen szükség esetén kiigazító lépéseket; kéri továbbá a Bizottságot, hogy az egészségügyi személyzet nemzetközi toborzása terén mind a köz-, mind a magánszektorban népszerűsítse a WHO gyakorlati útmutatójának alkalmazását; |
| --- | --- |

87.

hangsúlyozza, hogy az „agyelszívás” komoly problémákat okozhat a fejlődő országokban, különösen az egészségügy területén; elismeri, hogy a fejlődő országokat sújtó agyelszívás strukturális okok és a „kényszerítő és vonzó tényezők” együttesének az eredménye; ezért kéri a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a kékkártya-rendszer által a fejlődő országokra gyakorolt hatásokat és tegyen szükség esetén kiigazító lépéseket; kéri továbbá a Bizottságot, hogy az egészségügyi személyzet nemzetközi toborzása terén mind a köz-, mind a magánszektorban népszerűsítse a WHO gyakorlati útmutatójának alkalmazását;

| 88. | hangsúlyozza, hogy garantálni szükséges, hogy a mobilitási partnerségek összeegyeztethetők legyenek az emberi jogokra vonatkozó nemzetközi jogi kerettel; kéri az EU-t, hogy a fejlesztési segélyezés terén az EU és tagállamai ne alkalmazzák a migráció csökkentését célzó feltételességet sem a két-, sem a többoldalú tárgyalások során; |
| --- | --- |

88.

hangsúlyozza, hogy garantálni szükséges, hogy a mobilitási partnerségek összeegyeztethetők legyenek az emberi jogokra vonatkozó nemzetközi jogi kerettel; kéri az EU-t, hogy a fejlesztési segélyezés terén az EU és tagállamai ne alkalmazzák a migráció csökkentését célzó feltételességet sem a két-, sem a többoldalú tárgyalások során;

| 89. | hangsúlyozza, hogy a Menekültügyi és Migrációs Alap a külső dimenzió vonatkozásában maradéktalanul koherens a külső támogatást szolgáló eszközökkel és megfelel az EU fejlesztési céljainak; javasolja védintézkedések alkalmazását annak megakadályozása érdekében, hogy a tagállamok e finanszírozási lehetőséget csupán a fejlődő országokból kiinduló migráció megfékezése céljából vegyék igénybe; |
| --- | --- |

89.

hangsúlyozza, hogy a Menekültügyi és Migrációs Alap a külső dimenzió vonatkozásában maradéktalanul koherens a külső támogatást szolgáló eszközökkel és megfelel az EU fejlesztési céljainak; javasolja védintézkedések alkalmazását annak megakadályozása érdekében, hogy a tagállamok e finanszírozási lehetőséget csupán a fejlődő országokból kiinduló migráció megfékezése céljából vegyék igénybe;

| 90. | az EU migrációs politikája tekintetében támogatja a migránsokat középpontba állító, az emberi jogokra alapozó megközelítést annak érdekében, hogy az EU tagállamai és a partnerországok tiszteletben tartsák, védelmezzék és kiteljesítsék valamennyi migráns emberi jogait, továbbá hogy migrációjuk alatt a migránsok képesek legyenek jogaikért kiállni; hangsúlyozza, hogy az emberi jogokra alapozó és migránsközpontú megközelítések hozzásegítenek a kényszerű migráció fő okainak – konfliktusok, éghajlatváltozás, munkanélküliség, szegénység – tényszerű feltárásához, és biztosítékai annak, hogy az EU ezen kérdésekre megfelelő, a politikák fejlesztési célú koherenciáját kielégítő válaszokat ad; |
| --- | --- |

90.

az EU migrációs politikája tekintetében támogatja a migránsokat középpontba állító, az emberi jogokra alapozó megközelítést annak érdekében, hogy az EU tagállamai és a partnerországok tiszteletben tartsák, védelmezzék és kiteljesítsék valamennyi migráns emberi jogait, továbbá hogy migrációjuk alatt a migránsok képesek legyenek jogaikért kiállni; hangsúlyozza, hogy az emberi jogokra alapozó és migránsközpontú megközelítések hozzásegítenek a kényszerű migráció fő okainak – konfliktusok, éghajlatváltozás, munkanélküliség, szegénység – tényszerű feltárásához, és biztosítékai annak, hogy az EU ezen kérdésekre megfelelő, a politikák fejlesztési célú koherenciáját kielégítő válaszokat ad;

| 91. | rámutat, hogy fejlesztési tanácsadókként célszerű bevonni a diaszpórákat és a diaszpórákból visszatérőket, és ez utóbbiak különösen fontosak az európai pénzügyi válság összefüggésében; |
| --- | --- |

91.

rámutat, hogy fejlesztési tanácsadókként célszerű bevonni a diaszpórákat és a diaszpórákból visszatérőket, és ez utóbbiak különösen fontosak az európai pénzügyi válság összefüggésében;

| 92. | hangsúlyozza, hogy szükség van a kiegészítő jelleg paramétereinek további magyarázatára, illetve a migrációhoz kapcsolódó kérdésekkel foglalkozó külső és belső támogatások tervezésére és kezelésére irányuló, koherens és integrált, politikai és emberi jogi szempontokat érvényesítő intézményi párbeszéd megkezdésére; |
| --- | --- |

92.

hangsúlyozza, hogy szükség van a kiegészítő jelleg paramétereinek további magyarázatára, illetve a migrációhoz kapcsolódó kérdésekkel foglalkozó külső és belső támogatások tervezésére és kezelésére irányuló, koherens és integrált, politikai és emberi jogi szempontokat érvényesítő intézményi párbeszéd megkezdésére;

| 93. | felhívja a Bizottságot és az AKCS-országokat, hogy az AKCS–EU megállapodás migrációról szóló 13. cikkébe iktassák be a körkörös migráció elvét és annak körkörös vízumok általi lehetővé tételét; hangsúlyozza, hogy a szóban forgó cikk kiemeli az emberi jogok tiszteletben tartását és az AKCS-országok állampolgáraival való egyenlő elbánást, ugyanakkor ezen elvek hatályát a migrációigazgatás Európa általi kiszervezésével összefüggésben súlyosan sértik a tranzitországokkal kötött kétoldalú visszafogadási megállapodások, amelyek nem szavatolják a migránsok jogainak tiszteletben tartását, és amelyek biztonságukat és életüket veszélyeztető „lépcsőzetes” visszafogadásokat eredményezhetnek; |
| --- | --- |

93.

felhívja a Bizottságot és az AKCS-országokat, hogy az AKCS–EU megállapodás migrációról szóló 13. cikkébe iktassák be a körkörös migráció elvét és annak körkörös vízumok általi lehetővé tételét; hangsúlyozza, hogy a szóban forgó cikk kiemeli az emberi jogok tiszteletben tartását és az AKCS-országok állampolgáraival való egyenlő elbánást, ugyanakkor ezen elvek hatályát a migrációigazgatás Európa általi kiszervezésével összefüggésben súlyosan sértik a tranzitországokkal kötött kétoldalú visszafogadási megállapodások, amelyek nem szavatolják a migránsok jogainak tiszteletben tartását, és amelyek biztonságukat és életüket veszélyeztető „lépcsőzetes” visszafogadásokat eredményezhetnek;

| 94. | az EU megerősíti a társfinanszírozás mint olyan segítő elv jelentőségét, amely a támogatások kedvezményezettjeit nagyobb elszámoltathatóságra, valamint a fejlesztés hatékonyságához való hozzájárulásra motiválja, illetve az isztambuli alapelveknek (8) megfelelően javítja az érdekelt felek közötti együttműködést. |
| --- | --- |

94.

az EU megerősíti a társfinanszírozás mint olyan segítő elv jelentőségét, amely a támogatások kedvezményezettjeit nagyobb elszámoltathatóságra, valamint a fejlesztés hatékonyságához való hozzájárulásra motiválja, illetve az isztambuli alapelveknek (8) megfelelően javítja az érdekelt felek közötti együttműködést.

Egyéb kérdések

| 95. | kéri, hogy a partnerországokkal folytatott valamennyi szakpolitikai párbeszédben helyezzenek súlyt a jó kormányzás átfogó kereteire, az emberi jogok tiszteletben tartására és arra, hogy ezek a fejlesztés szempontjából katalizátori szerepet töltenek be, függetlenül a politikák fejlesztési célú koherenciájának értékelésére megállapított öt alapkritériumtól; |
| --- | --- |

95.

kéri, hogy a partnerországokkal folytatott valamennyi szakpolitikai párbeszédben helyezzenek súlyt a jó kormányzás átfogó kereteire, az emberi jogok tiszteletben tartására és arra, hogy ezek a fejlesztés szempontjából katalizátori szerepet töltenek be, függetlenül a politikák fejlesztési célú koherenciájának értékelésére megállapított öt alapkritériumtól;

| 96. | javasolja, hogy a „támogatások hatékonysága” fogalmat egészítsék ki a „fejlesztési hatékonyság” fogalmával, mivel az utóbbi inkább alkalmas a politikák fejlesztési célú koherenciájának mérésére, továbbá hasznosabb a BRICS-országokkal folytatott fejlesztéspolitikai párbeszéd elmélyítése szempontjából; |
| --- | --- |

96.

javasolja, hogy a „támogatások hatékonysága” fogalmat egészítsék ki a „fejlesztési hatékonyság” fogalmával, mivel az utóbbi inkább alkalmas a politikák fejlesztési célú koherenciájának mérésére, továbbá hasznosabb a BRICS-országokkal folytatott fejlesztéspolitikai párbeszéd elmélyítése szempontjából;

| 97. | felhívja a figyelmet a jó kormányzást célzó programok több területet is érintő jellegére a fejlődő országokban, és e téren további erőfeszítésekre ösztönzi a Bizottságot; felhívja továbbá – a jelenlegi sokszoros válságperiódusban – a figyelmet a jó kormányzásra, mert az a globális fejlesztés egyik eszköze; sajnálja, hogy az ENSZ Rio+ konferenciájának záródokumentuma az EU kérésével ellentétben nem tartalmaz kötelezettségvállalást az erőforrások megőrzése, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és hatásainak enyhítése, valamint a gazdasági fenntarthatóság tekintetében; mindazonáltal sürgeti, hogy az EU továbbra is szorosan működjön közre a fenntartható fejlődési célok meghatározásában és abban, hogy ezek 2015-re működőképesek legyenek; |
| --- | --- |

97.

felhívja a figyelmet a jó kormányzást célzó programok több területet is érintő jellegére a fejlődő országokban, és e téren további erőfeszítésekre ösztönzi a Bizottságot; felhívja továbbá – a jelenlegi sokszoros válságperiódusban – a figyelmet a jó kormányzásra, mert az a globális fejlesztés egyik eszköze; sajnálja, hogy az ENSZ Rio+ konferenciájának záródokumentuma az EU kérésével ellentétben nem tartalmaz kötelezettségvállalást az erőforrások megőrzése, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és hatásainak enyhítése, valamint a gazdasági fenntarthatóság tekintetében; mindazonáltal sürgeti, hogy az EU továbbra is szorosan működjön közre a fenntartható fejlődési célok meghatározásában és abban, hogy ezek 2015-re működőképesek legyenek;

| 98. | támogatja a Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy elvégzi a politikák fejlesztési célú koherenciájával nem összhangban működő szakpolitikákból adódó költségek, illetve a politikák fejlesztési célú koherenciáját tekintetbe vevő szakpolitikák hasznosságának vagy az általuk létrehozott „win-win” helyzetek átfogó áttekintését, mert azok alkalmasak lehetnek a tudatosság és a továbbképzés szintjének további növelésére, valamint kiindulópontként szolgálhatnak az európai polgárokkal és más érdekeltekkel folytatott vitához és a politikák fejlesztési célú koherenciája tekintetében még mindig uralkodó téves nézetek meghaladásához; egy ilyen elemzés különösen hasznos lehet a migráció kérdése szempontjából, mellyel kapcsolatban az EU-nak hangsúlyoznia kell a migrációs és a fejlesztési politikai közötti kapcsolatokat, folyamatosan tájékoztatást nyújtva a polgároknak az e kapcsolatok jelentette előnyökről és a fenntarthatóságban rejlő energiáról; |
| --- | --- |

98.

támogatja a Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy elvégzi a politikák fejlesztési célú koherenciájával nem összhangban működő szakpolitikákból adódó költségek, illetve a politikák fejlesztési célú koherenciáját tekintetbe vevő szakpolitikák hasznosságának vagy az általuk létrehozott „win-win” helyzetek átfogó áttekintését, mert azok alkalmasak lehetnek a tudatosság és a továbbképzés szintjének további növelésére, valamint kiindulópontként szolgálhatnak az európai polgárokkal és más érdekeltekkel folytatott vitához és a politikák fejlesztési célú koherenciája tekintetében még mindig uralkodó téves nézetek meghaladásához; egy ilyen elemzés különösen hasznos lehet a migráció kérdése szempontjából, mellyel kapcsolatban az EU-nak hangsúlyoznia kell a migrációs és a fejlesztési politikai közötti kapcsolatokat, folyamatosan tájékoztatást nyújtva a polgároknak az e kapcsolatok jelentette előnyökről és a fenntarthatóságban rejlő energiáról;

| 99. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy dolgozzanak ki hosszú távú, ágazatokon átívelő európai stratégiát a fejlesztéssel kapcsolatos oktatásra, figyelemfelkeltésre és az aktív globális polgárságra vonatkozóan; |
| --- | --- |

99.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy dolgozzanak ki hosszú távú, ágazatokon átívelő európai stratégiát a fejlesztéssel kapcsolatos oktatásra, figyelemfelkeltésre és az aktív globális polgárságra vonatkozóan;

| 100. | felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzák ki vagy erősítsék meg a fenntartható fejlesztéssel kapcsolatos oktatásra irányuló nemzeti stratégiáikat és programjaikat, valamint tegyék a tananyagok részévé a politikák fejlesztési célú koherenciáját; |
| --- | --- |

100.

felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzák ki vagy erősítsék meg a fenntartható fejlesztéssel kapcsolatos oktatásra irányuló nemzeti stratégiáikat és programjaikat, valamint tegyék a tananyagok részévé a politikák fejlesztési célú koherenciáját;

| 101. | rámutat, hogy a pénzügyi eszközök piacáról szóló felülvizsgált irányelv (MiFID) nagyban hozzájárulhat az Unió fejlesztési együttműködése elé tűzött átfogó célok teljesüléséhez azzal, hogy szigorú pozíciós korlátokat állít fel, szigorúan korlátozza a MiFID-től való eltérés lehetőségeit, valamint egyes termékek vagy tevékenységek esetében több lehetőséget biztosít a szabályozó hatóságok közbelépésére; |
| --- | --- |

101.

rámutat, hogy a pénzügyi eszközök piacáról szóló felülvizsgált irányelv (MiFID) nagyban hozzájárulhat az Unió fejlesztési együttműködése elé tűzött átfogó célok teljesüléséhez azzal, hogy szigorú pozíciós korlátokat állít fel, szigorúan korlátozza a MiFID-től való eltérés lehetőségeit, valamint egyes termékek vagy tevékenységek esetében több lehetőséget biztosít a szabályozó hatóságok közbelépésére;

| 102. | megismétli, hogy az átláthatóság és az elszámoltathatóság érdekében az EKSZ és a Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság vizsgálja meg, hogy a gyakorlatban miképpen működik a Bizottság és az EKSZ közötti, egyetértésen alapuló felelősségmegosztás, és a hiányosságok kiküszöbölésével és a szinergiák biztosításával javítsa minőségét; |
| --- | --- |

102.

megismétli, hogy az átláthatóság és az elszámoltathatóság érdekében az EKSZ és a Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság vizsgálja meg, hogy a gyakorlatban miképpen működik a Bizottság és az EKSZ közötti, egyetértésen alapuló felelősségmegosztás, és a hiányosságok kiküszöbölésével és a szinergiák biztosításával javítsa minőségét;

| 103. | felhívja a figyelmet az „uniós szerepvállalás” fogalmára, amelyet az EKSZ az uniós fellépések láthatóságának növelése céljából javasolt; véleménye szerint ez még fontosabbá teszi a politikák fejlesztési célú koherenciáját, mivel valamennyi negatív hatást egyre inkább az Unióval fogják összekapcsolni; sürgeti továbbá a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy az említett fogalom ne ütközzék a fejlesztési politika más – az EU által megfogalmazott – célkitűzéseivel, különösen a fejlődő országok szerepvállalására és politikai mozgásterére vonatkozó célokkal; |
| --- | --- |

103.

felhívja a figyelmet az „uniós szerepvállalás” fogalmára, amelyet az EKSZ az uniós fellépések láthatóságának növelése céljából javasolt; véleménye szerint ez még fontosabbá teszi a politikák fejlesztési célú koherenciáját, mivel valamennyi negatív hatást egyre inkább az Unióval fogják összekapcsolni; sürgeti továbbá a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy az említett fogalom ne ütközzék a fejlesztési politika más – az EU által megfogalmazott – célkitűzéseivel, különösen a fejlődő országok szerepvállalására és politikai mozgásterére vonatkozó célokkal;

| 104. | javasolja, hogy – összhangban a Cotonou-i Megállapodással és az „Engaging Non-State Actors in New Aid Modalities” című referenciadokumentummal (9) – az uniós képviseletek az adott országban kezdjék meg a munkájuk szempontjából érdekelt nem kormányzati szervezetek, civil társadalmi szervezetek és helyi hatóságok – elsősorban a helyi és közösségi alapú szerveződések – átfogó feltérképezését; |
| --- | --- |

104.

javasolja, hogy – összhangban a Cotonou-i Megállapodással és az „Engaging Non-State Actors in New Aid Modalities” című referenciadokumentummal (9) – az uniós képviseletek az adott országban kezdjék meg a munkájuk szempontjából érdekelt nem kormányzati szervezetek, civil társadalmi szervezetek és helyi hatóságok – elsősorban a helyi és közösségi alapú szerveződések – átfogó feltérképezését;

| 105. | megismétli, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciája tárgyában állandó előadó kijelölése az AKCS-országok részéről – a Közös Parlamenti Közgyűlés keretében – megkönnyítené a politikák fejlesztési célú koherenciájával foglalkozó állandó EP-előadóval, valamint a Bizottság és a Tanács illetékes osztályaival való koordinációt és közös munkát, magukban a fejlődő országokban pedig hozzájárulna a politikák fejlesztési célú koherenciája előtt álló akadályok leküzdését; |
| --- | --- |

105.

megismétli, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciája tárgyában állandó előadó kijelölése az AKCS-országok részéről – a Közös Parlamenti Közgyűlés keretében – megkönnyítené a politikák fejlesztési célú koherenciájával foglalkozó állandó EP-előadóval, valamint a Bizottság és a Tanács illetékes osztályaival való koordinációt és közös munkát, magukban a fejlődő országokban pedig hozzájárulna a politikák fejlesztési célú koherenciája előtt álló akadályok leküzdését;

| 106. | megismétli, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló 2011. júniusi közleményében az Európai Bizottság javasolta, hogy az Európai Fejlesztési Alap feletti ellenőrzési jogkört terjesszék ki az Európai Parlamentre; sajnálja, hogy ez a javaslat nem került be a 11. EFA-ról szóló jogalkotási javaslatba; |
| --- | --- |

106.

megismétli, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló 2011. júniusi közleményében az Európai Bizottság javasolta, hogy az Európai Fejlesztési Alap feletti ellenőrzési jogkört terjesszék ki az Európai Parlamentre; sajnálja, hogy ez a javaslat nem került be a 11. EFA-ról szóló jogalkotási javaslatba;

| 107. | hangsúlyozza, hogy a fejlesztési együttműködés 2015 utáni nemzetközi keretének meg kell haladnia a fejlesztési együttműködés hagyományos értelmezését annak érdekében, hogy átfogóbb választ adjon a szegénység kiküszöbölésének és a fenntartható fejlődésnek a kérdésére, fontos mechanizmusként erősítve a politikák fejlesztési célú koherenciáját és elősegítve a jogokon alapuló megközelítéseket; rámutat, hogy ennek a keretnek túl kell lépnie az állami fellépés és segélyezés jelenleg érvényesülő értelmezésén, és ki kell terjednie – koherens és inkluzív módon – valamennyi (fejlett, fejlődő és feltörekvő) országra és valamennyi szereplőre (hagyományos és újabb adományozók, a fejlődő és a fejlett országok kormányai és helyi hatóságai, a magánszektor, nem kormányzati szervezetek, szociális partnerek stb.); |
| --- | --- |

107.

hangsúlyozza, hogy a fejlesztési együttműködés 2015 utáni nemzetközi keretének meg kell haladnia a fejlesztési együttműködés hagyományos értelmezését annak érdekében, hogy átfogóbb választ adjon a szegénység kiküszöbölésének és a fenntartható fejlődésnek a kérdésére, fontos mechanizmusként erősítve a politikák fejlesztési célú koherenciáját és elősegítve a jogokon alapuló megközelítéseket; rámutat, hogy ennek a keretnek túl kell lépnie az állami fellépés és segélyezés jelenleg érvényesülő értelmezésén, és ki kell terjednie – koherens és inkluzív módon – valamennyi (fejlett, fejlődő és feltörekvő) országra és valamennyi szereplőre (hagyományos és újabb adományozók, a fejlődő és a fejlett országok kormányai és helyi hatóságai, a magánszektor, nem kormányzati szervezetek, szociális partnerek stb.);

| 108. | örömmel veszi tudomásul, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9. cikkében foglalt szociális záradék az EU határain belül és kívül egyaránt alkalmazandó; |
| --- | --- |

108.

örömmel veszi tudomásul, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9. cikkében foglalt szociális záradék az EU határain belül és kívül egyaránt alkalmazandó;

| 109. | hangsúlyozza, hogy gondoskodni kell arról, hogy az EU kereskedelmi megállapodásaiban előírt szociális rendelkezéseket végrehajtsák és megfelelően nyomon kövessék; úgy véli, hogy gondoskodni kell arról, hogy a felülvizsgálathoz és a végrehajtáshoz szükséges mechanizmusok rendelkezésre álljanak; |
| --- | --- |

109.

hangsúlyozza, hogy gondoskodni kell arról, hogy az EU kereskedelmi megállapodásaiban előírt szociális rendelkezéseket végrehajtsák és megfelelően nyomon kövessék; úgy véli, hogy gondoskodni kell arról, hogy a felülvizsgálathoz és a végrehajtáshoz szükséges mechanizmusok rendelkezésre álljanak;

| 110. | felhívja a Bizottságot, hogy az EU valamennyi kereskedelmi megállapodásába foglaljon bele a szociális normákra és a teljes és termelékeny foglalkoztatásnak – figyelembe véve a nemek közötti egyenlőséget, valamint a fiatalokat is –, a tisztességes munkának, a munkavállalói jogok – migráns munkavállalók esetében is kötelező – tiszteletben tartásának és a nemek közötti egyenlőségnek a célkitűzéseire vonatkozó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

110.

felhívja a Bizottságot, hogy az EU valamennyi kereskedelmi megállapodásába foglaljon bele a szociális normákra és a teljes és termelékeny foglalkoztatásnak – figyelembe véve a nemek közötti egyenlőséget, valamint a fiatalokat is –, a tisztességes munkának, a munkavállalói jogok – migráns munkavállalók esetében is kötelező – tiszteletben tartásának és a nemek közötti egyenlőségnek a célkitűzéseire vonatkozó rendelkezéseket;

| 111. | hangsúlyozza a kollektív tárgyalások támogatásának és elterjesztésének szükségességét a munkaerő-piaci egyenlőtlenségek mérséklése, a tisztességes munka és bérek biztosítása, a szociális dömping és a feketemunka megakadályozása, valamint a tisztességes verseny garantálása eszközeként; |
| --- | --- |

111.

hangsúlyozza a kollektív tárgyalások támogatásának és elterjesztésének szükségességét a munkaerő-piaci egyenlőtlenségek mérséklése, a tisztességes munka és bérek biztosítása, a szociális dömping és a feketemunka megakadályozása, valamint a tisztességes verseny garantálása eszközeként;

| 112. | hangsúlyozza a munkaszerződések tiszteletben tartásának szükségességét, és hogy a fiatalok és nők által végzett munkában a kizsákmányolás semmilyen formája – ideértve a szexuális kizsákmányolást, a kényszermunkát vagy kényszerszolgáltatásokat, a rabszolgaságot vagy a rabszolgasághoz hasonló gyakorlatokat – nem jelenhet meg; |
| --- | --- |

112.

hangsúlyozza a munkaszerződések tiszteletben tartásának szükségességét, és hogy a fiatalok és nők által végzett munkában a kizsákmányolás semmilyen formája – ideértve a szexuális kizsákmányolást, a kényszermunkát vagy kényszerszolgáltatásokat, a rabszolgaságot vagy a rabszolgasághoz hasonló gyakorlatokat – nem jelenhet meg;

| 113. | hangsúlyozza a vállalati társadalmi felelősségvállalás kötelezettségeinek valamint annak fontosságát, hogy a munkaadókat ösztönözzék a jelenleg hatályos jogszabályi rendelkezéseknél nagyra törőbb szociális normák alkalmazására, ideértve egy különleges megjelölés például szociális címke kialakításának és megszerzésének lehetőségét; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat e kötelezettségek végrehajtásának gondos ellenőrzésében és a jogi végrehajtás biztosításában; |
| --- | --- |

113.

hangsúlyozza a vállalati társadalmi felelősségvállalás kötelezettségeinek valamint annak fontosságát, hogy a munkaadókat ösztönözzék a jelenleg hatályos jogszabályi rendelkezéseknél nagyra törőbb szociális normák alkalmazására, ideértve egy különleges megjelölés például szociális címke kialakításának és megszerzésének lehetőségét; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat e kötelezettségek végrehajtásának gondos ellenőrzésében és a jogi végrehajtás biztosításában;

| 114. | hangsúlyozza, hogy a fejlődő országokban is fontos létrehozni a politikák fejlesztési célú koherenciájának kapcsolattartási pontjait, hogy javítsák az információcserét, többek között az EU hatáskörein túlmutató kérdésekben, mint például az erőforrásokból származó nyereségnek vagy az adóknak és az átutalásoknak szociálisan inkluzív felhasználása, vagy a származási országokból történő úgynevezett „agyelszívás” hatásai; felhívja a Bizottságot, hogy az EKSZ munkájában fő szempontként érvényesítse a szociálpolitikát; véleménye szerint a közepes jövedelmű országok számára is alapvető fontosságú, hogy bevételeik egyre növekvő részét fordítsák szociális célokra, többek között adórendszereik és a szociális védelem fejlesztése révén; |
| --- | --- |

114.

hangsúlyozza, hogy a fejlődő országokban is fontos létrehozni a politikák fejlesztési célú koherenciájának kapcsolattartási pontjait, hogy javítsák az információcserét, többek között az EU hatáskörein túlmutató kérdésekben, mint például az erőforrásokból származó nyereségnek vagy az adóknak és az átutalásoknak szociálisan inkluzív felhasználása, vagy a származási országokból történő úgynevezett „agyelszívás” hatásai; felhívja a Bizottságot, hogy az EKSZ munkájában fő szempontként érvényesítse a szociálpolitikát; véleménye szerint a közepes jövedelmű országok számára is alapvető fontosságú, hogy bevételeik egyre növekvő részét fordítsák szociális célokra, többek között adórendszereik és a szociális védelem fejlesztése révén;

| 115. | szorgalmazza, hogy a Bizottság és a tagállamok fordítsanak nagyobb figyelmet a migránsok, különösen a nők és a gyermekek részvételére és integrációjára a fogadó országokban, valamint a szociális jogok hordozhatóságára; |
| --- | --- |

115.

szorgalmazza, hogy a Bizottság és a tagállamok fordítsanak nagyobb figyelmet a migránsok, különösen a nők és a gyermekek részvételére és integrációjára a fogadó országokban, valamint a szociális jogok hordozhatóságára;

| 116. | felhívja a Bizottságot, hogy kezdjen szociális párbeszédet az EU-n kívüli munkaügyi szervezetekkel és szakszervezetekkel a szociális normák végrehajtásáról saját országaikban, és biztosítson megfelelőbb technikai segítségnyújtást a szociális és költségvetési politika végrehajtásához; |
| --- | --- |

116.

felhívja a Bizottságot, hogy kezdjen szociális párbeszédet az EU-n kívüli munkaügyi szervezetekkel és szakszervezetekkel a szociális normák végrehajtásáról saját országaikban, és biztosítson megfelelőbb technikai segítségnyújtást a szociális és költségvetési politika végrehajtásához;

| 117. | kéri a Bizottságot, hogy fontolja meg a fejlődő országokbeli partnerekkel folytatott kulturális programoknak és együttműködési projekteknek juttatandó támogatás szintjének emelését, mivel ezek átgyűrűző hatásuk révén összefüggenek az EU fejlesztési céljaival; |
| --- | --- |

117.

kéri a Bizottságot, hogy fontolja meg a fejlődő országokbeli partnerekkel folytatott kulturális programoknak és együttműködési projekteknek juttatandó támogatás szintjének emelését, mivel ezek átgyűrűző hatásuk révén összefüggenek az EU fejlesztési céljaival;

| 118. | hangsúlyozza, hogy az elsőfokú oktatáshoz hasonló alapvető szolgáltatások nyújtásának tervezésében erőteljesebben kell figyelembe venni a különösen hátrányos helyzetű csoportok sajátos jellemzőit, melyek megnehezítik a szolgáltatás nyújtását és az e csoportokhoz tartozókat akadályozzák abban, hogy részesüljenek a rendelkezésre álló szolgáltatásokból; |
| --- | --- |

118.

hangsúlyozza, hogy az elsőfokú oktatáshoz hasonló alapvető szolgáltatások nyújtásának tervezésében erőteljesebben kell figyelembe venni a különösen hátrányos helyzetű csoportok sajátos jellemzőit, melyek megnehezítik a szolgáltatás nyújtását és az e csoportokhoz tartozókat akadályozzák abban, hogy részesüljenek a rendelkezésre álló szolgáltatásokból;

| 119. | hangsúlyozza, hogy sürgősen módosítani kell a humanitárius gondolkodásmódon és el kell ismerni az oktatás létfontosságú szerepét, különösen a konfliktusokkal kapcsolatos vészhelyzetek idején és a konfliktusokat követő időben; sajnálja, hogy a humanitárius segélyezést tekintve az oktatás még mindig az egyik leginkább alulfinanszírozott terület; |
| --- | --- |

119.

hangsúlyozza, hogy sürgősen módosítani kell a humanitárius gondolkodásmódon és el kell ismerni az oktatás létfontosságú szerepét, különösen a konfliktusokkal kapcsolatos vészhelyzetek idején és a konfliktusokat követő időben; sajnálja, hogy a humanitárius segélyezést tekintve az oktatás még mindig az egyik leginkább alulfinanszírozott terület;

| 120. | kéri a Bizottságot, hogy a fejlesztési politikákban vegye tekintetbe az infokommunikációs technológiák több területet is érintő természetét, különösen azt az előnyös hatást, amelyet az oktatási rendszerekre gyakorolhatnak, valamint hangsúlyozza, hogy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok, a technológiaátadás és a helyi kapacitásépítés e tekintetben különös figyelmet igényel; |
| --- | --- |

120.

kéri a Bizottságot, hogy a fejlesztési politikákban vegye tekintetbe az infokommunikációs technológiák több területet is érintő természetét, különösen azt az előnyös hatást, amelyet az oktatási rendszerekre gyakorolhatnak, valamint hangsúlyozza, hogy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok, a technológiaátadás és a helyi kapacitásépítés e tekintetben különös figyelmet igényel;

| 121. | rámutat, hogy különbséget kell tenni a mobiltelefonos technológián alapuló valódi banki átutalások (m-banking) és az ilyen technológiát felhasználó egyszerű pénzátutalások (m-payments) között, hangsúlyozva, hogy a nemzetközi pénztranzakciók (pl. a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának megakadályozása miatti) szükséges szabályozását pedig össze kell egyeztetni a szegényebbek számára a pénzhez való megfizethető hozzájutást lehetővé tevő mobiltelefonos eszközök előnyben részesítésével; véleménye szerint a létező bevált gyakorlatok összegyűjtése alkalmas eszköz lehet az ismeretek megosztására és az említett kihívások kezelésére; |
| --- | --- |

121.

rámutat, hogy különbséget kell tenni a mobiltelefonos technológián alapuló valódi banki átutalások (m-banking) és az ilyen technológiát felhasználó egyszerű pénzátutalások (m-payments) között, hangsúlyozva, hogy a nemzetközi pénztranzakciók (pl. a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának megakadályozása miatti) szükséges szabályozását pedig össze kell egyeztetni a szegényebbek számára a pénzhez való megfizethető hozzájutást lehetővé tevő mobiltelefonos eszközök előnyben részesítésével; véleménye szerint a létező bevált gyakorlatok összegyűjtése alkalmas eszköz lehet az ismeretek megosztására és az említett kihívások kezelésére;

| 122. | sajnálja, hogy a költségvetésből támogatott megoldásokat még mindig a megállapodások, végrehajtásuk és felügyeletük társadalmi és parlamenti ellenőrzésének hiánya jellemzi; |
| --- | --- |

122.

sajnálja, hogy a költségvetésből támogatott megoldásokat még mindig a megállapodások, végrehajtásuk és felügyeletük társadalmi és parlamenti ellenőrzésének hiánya jellemzi;

| 123. | megismétli, hogy a költségvetési támogatásnak szolgálnia kell a demokratikus kormányzás előmozdítására irányuló erőfeszítéseket, a fejlődő országok saját gazdasági erőforrásainak megszilárdítását, a korrupcióellenes küzdelmet és a közszféra pénzköltése elszámoltathatóságának erősítését, elsődleges célja azonban a szegénység csökkentése; |
| --- | --- |

123.

megismétli, hogy a költségvetési támogatásnak szolgálnia kell a demokratikus kormányzás előmozdítására irányuló erőfeszítéseket, a fejlődő országok saját gazdasági erőforrásainak megszilárdítását, a korrupcióellenes küzdelmet és a közszféra pénzköltése elszámoltathatóságának erősítését, elsődleges célja azonban a szegénység csökkentése;

| 124. | megismétli, hogy a fejlődő országok nyersanyagaihoz való hozzáférés biztosítását szolgáló uniós erőfeszítések nem akadályozhatják a helyi fejlődést és a szegénység felszámolását, hanem támogatniuk kell a fejlődő országokat abban, hogy ásványvagyonuk révén a valódi fejlődés útjára léphessenek; hangsúlyozza továbbá, hogy az EU-nak támogatnia kell a jó kormányzást, a hozzáadott értéket eredményező folyamatokat, valamint a kormányok és a kereskedelmi vállalkozások pénzügyi átláthatóságát annak érdekében, hogy a helyi bányászati ágazatok a fejlődés katalizátorai lehessenek; |
| --- | --- |

124.

megismétli, hogy a fejlődő országok nyersanyagaihoz való hozzáférés biztosítását szolgáló uniós erőfeszítések nem akadályozhatják a helyi fejlődést és a szegénység felszámolását, hanem támogatniuk kell a fejlődő országokat abban, hogy ásványvagyonuk révén a valódi fejlődés útjára léphessenek; hangsúlyozza továbbá, hogy az EU-nak támogatnia kell a jó kormányzást, a hozzáadott értéket eredményező folyamatokat, valamint a kormányok és a kereskedelmi vállalkozások pénzügyi átláthatóságát annak érdekében, hogy a helyi bányászati ágazatok a fejlődés katalizátorai lehessenek;

| 125. | hangsúlyozza a pénzügyi átláthatóság kulcsfontosságú szerepét a jövedelmek mobilizálásában és az adóelkerülés megakadályozásában; hangsúlyozza, hogy az uniós számviteli és átláthatósági irányelvek jelenlegi reformjának tartalmaznia kellene azt is, hogy a tőzsdére bevezetett, illetve nagy bányászati és fakitermelő magánvállalatok legyenek kötelesek nyilvánosságra hozni az egyes projektek esetében a kormányoknak folyósított összegeket, valamint közöljék azokat a küszöbértékeket, amelyek alapján a szegény közösségek szempontjából értelmezhető a kifizetések valóságos nagysága; |
| --- | --- |

125.

hangsúlyozza a pénzügyi átláthatóság kulcsfontosságú szerepét a jövedelmek mobilizálásában és az adóelkerülés megakadályozásában; hangsúlyozza, hogy az uniós számviteli és átláthatósági irányelvek jelenlegi reformjának tartalmaznia kellene azt is, hogy a tőzsdére bevezetett, illetve nagy bányászati és fakitermelő magánvállalatok legyenek kötelesek nyilvánosságra hozni az egyes projektek esetében a kormányoknak folyósított összegeket, valamint közöljék azokat a küszöbértékeket, amelyek alapján a szegény közösségek szempontjából értelmezhető a kifizetések valóságos nagysága;

| 126. | véleménye szerint bár a nemzeti elszámoltathatóság erősítése terén vannak határai az adományozói segélyezés hatásának, a segélyezés bizonyos formái indukálhatnak változásokat, a „ne okozzunk kárt” megoldástól a létező hazai elszámoltathatósági rendszerek tényleges megerősítéséig, például – a teljes ágazatra kiterjedő megközelítések (SWAp) kontextusában – a fejlődő országok helyi civil társadalmi szervezeteinek és parlamentjeinek bevonásával; |
| --- | --- |

126.

véleménye szerint bár a nemzeti elszámoltathatóság erősítése terén vannak határai az adományozói segélyezés hatásának, a segélyezés bizonyos formái indukálhatnak változásokat, a „ne okozzunk kárt” megoldástól a létező hazai elszámoltathatósági rendszerek tényleges megerősítéséig, például – a teljes ágazatra kiterjedő megközelítések (SWAp) kontextusában – a fejlődő országok helyi civil társadalmi szervezeteinek és parlamentjeinek bevonásával;

| 127. | sajnálja, hogy a globális egészségügyi finanszírozás, illetve fellépések a magas láthatóságú eseményekre (például az ázsiai szökőárakra), valamint néhány fokozottan fertőző betegségre (mint a HIV/AIDS) koncentrálódnak, miközben homályban marad, hogy a nem kommunikációképes betegségek a halálozások 63 %-át okozzák a világban, a sérülések pedig a globális morbiditás okai között 17 %-ot képviselnek, s nők és gyermekek halnak meg amiatt, hogy a terhesség, a szülés és a csecsemőkor idején még alapellátásban sem részesülnek; |
| --- | --- |

127.

sajnálja, hogy a globális egészségügyi finanszírozás, illetve fellépések a magas láthatóságú eseményekre (például az ázsiai szökőárakra), valamint néhány fokozottan fertőző betegségre (mint a HIV/AIDS) koncentrálódnak, miközben homályban marad, hogy a nem kommunikációképes betegségek a halálozások 63 %-át okozzák a világban, a sérülések pedig a globális morbiditás okai között 17 %-ot képviselnek, s nők és gyermekek halnak meg amiatt, hogy a terhesség, a szülés és a csecsemőkor idején még alapellátásban sem részesülnek;

| 128. | hangsúlyozza, hogy az Európai Parlament, amely felelősséget visel a klinikai próbák fejlődő országbeli alanyait megillető jogok, valamint az uniós polgárok egészségének védelméért, e téren vizsgálatokat kezdeményezhet; javasolja, hogy bizonyos kérdésekben ellenőrizzék az Európai Gyógyszerügynökség (EMEA) tevékenységét, így például azt, hogy az EMEA miképpen lépett fel az etikai normák klinikai próbák esetén történő gyakorlati alkalmazásának tisztázása érdekében, gondoskodva arról is, hogy az EMEA intézkedéseket hozzon az etikai normák illetékes hatóságok általi alkalmazásának harmonizálása érdekében; |
| --- | --- |

128.

hangsúlyozza, hogy az Európai Parlament, amely felelősséget visel a klinikai próbák fejlődő országbeli alanyait megillető jogok, valamint az uniós polgárok egészségének védelméért, e téren vizsgálatokat kezdeményezhet; javasolja, hogy bizonyos kérdésekben ellenőrizzék az Európai Gyógyszerügynökség (EMEA) tevékenységét, így például azt, hogy az EMEA miképpen lépett fel az etikai normák klinikai próbák esetén történő gyakorlati alkalmazásának tisztázása érdekében, gondoskodva arról is, hogy az EMEA intézkedéseket hozzon az etikai normák illetékes hatóságok általi alkalmazásának harmonizálása érdekében;

| 129. | kéri a Bizottságot, hogy biztosítson támogatást a helyi civil társadalmi csoportok, különösen a női csoportosulások részére, illetve azok részére, amelyeknek tevékenysége érinti a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdéseket, hozzáférhető finanszírozás rendelkezésre bocsátásával és kapacitásépítéssel annak érdekében, hogy képesek legyenek – különösen érzékeny és instabil helyzetekben – a fejlődés tényleges alakítóiként és a béke és a jó kormányzás előmozdítóiként fellépni; |
| --- | --- |

129.

kéri a Bizottságot, hogy biztosítson támogatást a helyi civil társadalmi csoportok, különösen a női csoportosulások részére, illetve azok részére, amelyeknek tevékenysége érinti a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdéseket, hozzáférhető finanszírozás rendelkezésre bocsátásával és kapacitásépítéssel annak érdekében, hogy képesek legyenek – különösen érzékeny és instabil helyzetekben – a fejlődés tényleges alakítóiként és a béke és a jó kormányzás előmozdítóiként fellépni;

| 130. | üdvözli a nemek közötti egyenlőségről és a nők szerepének a fejlesztési együttműködésben való erősítéséről szóló uniós cselekvési tervet, és felszólít a nemi egyenjogúsítás országszintű ellenőrzésére és végrehajtására az EU által finanszírozott projektekben; felkéri az EU főképviselőjét, hogy tegye meg az ahhoz szükséges valamennyi intézkedést, hogy az uniós képviseletek munkatársai megfelelő és hatékony képzésben részesüljenek a békemegőrzés, a konfliktusmegelőzés és a béketeremtés nemek szerinti megközelítése tárgyában; |
| --- | --- |

130.

üdvözli a nemek közötti egyenlőségről és a nők szerepének a fejlesztési együttműködésben való erősítéséről szóló uniós cselekvési tervet, és felszólít a nemi egyenjogúsítás országszintű ellenőrzésére és végrehajtására az EU által finanszírozott projektekben; felkéri az EU főképviselőjét, hogy tegye meg az ahhoz szükséges valamennyi intézkedést, hogy az uniós képviseletek munkatársai megfelelő és hatékony képzésben részesüljenek a békemegőrzés, a konfliktusmegelőzés és a béketeremtés nemek szerinti megközelítése tárgyában;

| 131. | üdvözli az Európai Bizottság által mind politikai szinten, mind különböző finanszírozási eszközein és költségvetési támogatási mechanizmusain keresztül végzett aktív munkát, melynek célja, hogy növelje a nők szerepvállalásának fokozására irányuló kötelezettségvállalásait, különösen oly módon, hogy a nők prioritásait és szükségleteit igyekszik beépíteni a politikák fejlesztési célú koherenciájának valamennyi kulcsfontosságú területén; |
| --- | --- |

131.

üdvözli az Európai Bizottság által mind politikai szinten, mind különböző finanszírozási eszközein és költségvetési támogatási mechanizmusain keresztül végzett aktív munkát, melynek célja, hogy növelje a nők szerepvállalásának fokozására irányuló kötelezettségvállalásait, különösen oly módon, hogy a nők prioritásait és szükségleteit igyekszik beépíteni a politikák fejlesztési célú koherenciájának valamennyi kulcsfontosságú területén;

| 132. | hangsúlyozza, hogy megbízható statisztikai adatokat kell fenntartani, és a betegségek Egészségügyi Világszervezet által kidolgozott nemzetközi osztályozásának (ICD) gyermekágyi halálozási besorolása szerint nyilván kell tartani az anyai halálesetek okait, ami iránymutatást adhat az országoknak, és segíthet nekik az anyai halandóság okainak megállapításában és felmérésében; |
| --- | --- |

132.

hangsúlyozza, hogy megbízható statisztikai adatokat kell fenntartani, és a betegségek Egészségügyi Világszervezet által kidolgozott nemzetközi osztályozásának (ICD) gyermekágyi halálozási besorolása szerint nyilván kell tartani az anyai halálesetek okait, ami iránymutatást adhat az országoknak, és segíthet nekik az anyai halandóság okainak megállapításában és felmérésében;

| 133. | ismételten megerősíti az AKCS–EU Parlamenti Közgyűlés A (2010) 21584 számú nyilatkozatát; |
| --- | --- |

133.

ismételten megerősíti az AKCS–EU Parlamenti Közgyűlés A (2010) 21584 számú nyilatkozatát;

| 134. | felszólít arra, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciája olyan részvételen alapuló megközelítést támogasson, amely előmozdítja a helyi emberek, és mindenekelőtt a nők szerepvállalását és önmeghatározását; |
| --- | --- |

134.

felszólít arra, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciája olyan részvételen alapuló megközelítést támogasson, amely előmozdítja a helyi emberek, és mindenekelőtt a nők szerepvállalását és önmeghatározását;

| 135. | ismételten megerősíti, hogy a nők helyzetét abból a szempontból kell figyelembe venni, hogy a nők nem csupán a lakosság kiszolgáltatott rétegét jelentik, hanem aktívan hozzá tudnak járulni a fejlesztési politikákhoz; ennek kapcsán megjegyzi, hogy a nők Afrika mezőgazdasági termelésének 80 %-áért felelnek, még akkor is, ha egy nőnek továbbra is ritkán nyílik lehetősége arra, hogy tulajdonosa legyen annak a földnek, amit megtermel; ezért felszólít arra, hogy a mezőgazdasági és a halászati politikát – a fejlesztésre gyakorolt hatásuk miatt – ne csupán integrálják a politikák fejlesztési célú koherenciájába, hanem mérjék fel azt is, hogy ezek mennyire különböző hatással vannak a nőkre és a férfiakra; |
| --- | --- |

135.

ismételten megerősíti, hogy a nők helyzetét abból a szempontból kell figyelembe venni, hogy a nők nem csupán a lakosság kiszolgáltatott rétegét jelentik, hanem aktívan hozzá tudnak járulni a fejlesztési politikákhoz; ennek kapcsán megjegyzi, hogy a nők Afrika mezőgazdasági termelésének 80 %-áért felelnek, még akkor is, ha egy nőnek továbbra is ritkán nyílik lehetősége arra, hogy tulajdonosa legyen annak a földnek, amit megtermel; ezért felszólít arra, hogy a mezőgazdasági és a halászati politikát – a fejlesztésre gyakorolt hatásuk miatt – ne csupán integrálják a politikák fejlesztési célú koherenciájába, hanem mérjék fel azt is, hogy ezek mennyire különböző hatással vannak a nőkre és a férfiakra;

| 136. | hangsúlyozza a leghátrányosabb helyzetű és legkiszolgáltatottabb társadalmi csoportok – elsősorban a nők és a leányok – tekintetbe vételének jelentőségét, valamint azt, hogy az egyenlőtlenségek további növelésének elkerülése érdekében különös figyelmet kell rájuk fordítani; rámutat, hogy a tapasztalat szerint a „semleges” intézkedések bebetonozzák a jelenlegi erőviszonyokat, és rendkívül fontos a nők helyzetét javító intézkedések formáját öltő pozitív, tájékozott és szisztematikus fellépés annak biztosítása érdekében, hogy az intézkedések a leghátrányosabb helyzetűek javára váljanak; |
| --- | --- |

136.

hangsúlyozza a leghátrányosabb helyzetű és legkiszolgáltatottabb társadalmi csoportok – elsősorban a nők és a leányok – tekintetbe vételének jelentőségét, valamint azt, hogy az egyenlőtlenségek további növelésének elkerülése érdekében különös figyelmet kell rájuk fordítani; rámutat, hogy a tapasztalat szerint a „semleges” intézkedések bebetonozzák a jelenlegi erőviszonyokat, és rendkívül fontos a nők helyzetét javító intézkedések formáját öltő pozitív, tájékozott és szisztematikus fellépés annak biztosítása érdekében, hogy az intézkedések a leghátrányosabb helyzetűek javára váljanak;

| 137. | hangsúlyozza, hogy a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására irányuló politikának nem csupán külön költségvetési sort kell biztosítani a fejlesztési politikák keretében, hanem átfogó kérdésnek kell tekinteni azt, hiszen a társadalomra ható valamennyi politika eltérő hatást gyakorol a nőkre és a férfiakra, tekintettel a nemek társadalmi szerepeinek állandóságára, valamint hangsúlyozza, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciája a férfiak és nők közötti egyenlőségre gyakorolt negatív hatások megelőzésére szolgáló gyakorlati eszköz; |
| --- | --- |

137.

hangsúlyozza, hogy a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására irányuló politikának nem csupán külön költségvetési sort kell biztosítani a fejlesztési politikák keretében, hanem átfogó kérdésnek kell tekinteni azt, hiszen a társadalomra ható valamennyi politika eltérő hatást gyakorol a nőkre és a férfiakra, tekintettel a nemek társadalmi szerepeinek állandóságára, valamint hangsúlyozza, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciája a férfiak és nők közötti egyenlőségre gyakorolt negatív hatások megelőzésére szolgáló gyakorlati eszköz;

| 138. | hangsúlyozza, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciájának olyan átfogó megközelítést kell alkalmaznia, amely túlmutat a családi és mikrotársadalmi szinten, és figyelembe veszi a nemek közötti kapcsolatokat; szilárd véleménye, hogy a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdéseknek ezt az átfogó megközelítését valamennyi fejlesztési projektbe és valamennyi társadalmi elemzésbe be kell építeni; hangsúlyozza, hogy ezt a megközelítést nemcsak valamennyi ágazatra, hanem valamennyi politikai, gazdasági, társadalmi, környezetvédelmi, kulturális és egyéb területen is alkalmazni kell; rámutat, hogy az ilyen megközelítés, amely szisztematikusan figyelembe veszi a nők helyzetét és szerepét, valamint a nemek közötti kapcsolatokat a társadalomban, átfogóbb, humanisztikusabb és demokratikusabb, mint egy olyan megközelítés, amely elszigeteli a nőket, különösen, mivel megakadályozza a nők marginalizálását a „női projektekben” vagy az olyan projektekben, amelyek úgy emelik a nők munkaterheit vagy felelősségét, hogy eközben nem növelik az érintett projektekből származó előnyök feletti hatásköreiket vagy ellenőrzési lehetőségüket; |
| --- | --- |

138.

hangsúlyozza, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciájának olyan átfogó megközelítést kell alkalmaznia, amely túlmutat a családi és mikrotársadalmi szinten, és figyelembe veszi a nemek közötti kapcsolatokat; szilárd véleménye, hogy a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdéseknek ezt az átfogó megközelítését valamennyi fejlesztési projektbe és valamennyi társadalmi elemzésbe be kell építeni; hangsúlyozza, hogy ezt a megközelítést nemcsak valamennyi ágazatra, hanem valamennyi politikai, gazdasági, társadalmi, környezetvédelmi, kulturális és egyéb területen is alkalmazni kell; rámutat, hogy az ilyen megközelítés, amely szisztematikusan figyelembe veszi a nők helyzetét és szerepét, valamint a nemek közötti kapcsolatokat a társadalomban, átfogóbb, humanisztikusabb és demokratikusabb, mint egy olyan megközelítés, amely elszigeteli a nőket, különösen, mivel megakadályozza a nők marginalizálását a „női projektekben” vagy az olyan projektekben, amelyek úgy emelik a nők munkaterheit vagy felelősségét, hogy eközben nem növelik az érintett projektekből származó előnyök feletti hatásköreiket vagy ellenőrzési lehetőségüket;

| 139. | megerősíti, hogy míg a fejlesztési politikák és ennek következtében a politikák fejlesztési célú koherenciája sikerét nem lehet csupán olyan általános mutatókkal mérni, amelyekről már bebizonyosodott korlátozott voltuk, például az egy főre eső GDP változásaival, az egyéb – például a férfiak és nők közötti egyenlőséggel kapcsolatos – mutatók teljesebb képet adhatnak a fejlesztési politikák átfogó hatásairól; rámutat, hogy nemek szerint lebontott adatokat kell tehát gyűjteni a helyszínen a politikák fejlesztési célú koherenciája hatásainak felmérésére és fokozására; |
| --- | --- |

139.

megerősíti, hogy míg a fejlesztési politikák és ennek következtében a politikák fejlesztési célú koherenciája sikerét nem lehet csupán olyan általános mutatókkal mérni, amelyekről már bebizonyosodott korlátozott voltuk, például az egy főre eső GDP változásaival, az egyéb – például a férfiak és nők közötti egyenlőséggel kapcsolatos – mutatók teljesebb képet adhatnak a fejlesztési politikák átfogó hatásairól; rámutat, hogy nemek szerint lebontott adatokat kell tehát gyűjteni a helyszínen a politikák fejlesztési célú koherenciája hatásainak felmérésére és fokozására;

| 140. | hangsúlyozza a nők szerepét a fejlesztési politikák előmozdításában az ilyen politikák kidolgozásában és végrehajtásában történő részvétel révén, így ugyanis biztosítják, hogy a politikai és gazdasági tárgyalások során figyelembe vegyék a nők érdekeit, és így olyan hasznos körforgás alakul ki, amelyben a nők alkotják a fejlesztési politika motorját, és cserébe olyan struktúrák alakulnak ki, amelyekben a nők szerepet vállalhatnak; hangsúlyozza azon civil társadalmi szervezetek és csoportosulások támogatásának jelentőségét, amelyek vállalják a nemek közötti egyenlőség és a női szerepvállalás előmozdításának feladatát; |
| --- | --- |

140.

hangsúlyozza a nők szerepét a fejlesztési politikák előmozdításában az ilyen politikák kidolgozásában és végrehajtásában történő részvétel révén, így ugyanis biztosítják, hogy a politikai és gazdasági tárgyalások során figyelembe vegyék a nők érdekeit, és így olyan hasznos körforgás alakul ki, amelyben a nők alkotják a fejlesztési politika motorját, és cserébe olyan struktúrák alakulnak ki, amelyekben a nők szerepet vállalhatnak; hangsúlyozza azon civil társadalmi szervezetek és csoportosulások támogatásának jelentőségét, amelyek vállalják a nemek közötti egyenlőség és a női szerepvállalás előmozdításának feladatát;

| 141. | megjegyzi, hogy a nők alapvető szerepet játszanak a fejlesztésben, mivel az anyaként, valamint a gyermek és az egyéb eltartott családtagok gondozójaként betöltött szerepük során magukra vállalják a család általános jólétének felelősségét; rámutat például arra, hogy a nők elengedhetetlen szerepet játszanak a táplálkozás és az élelmiszer-biztonság terén, különösen az önellátó gazdálkodás keretei között; |
| --- | --- |

141.

megjegyzi, hogy a nők alapvető szerepet játszanak a fejlesztésben, mivel az anyaként, valamint a gyermek és az egyéb eltartott családtagok gondozójaként betöltött szerepük során magukra vállalják a család általános jólétének felelősségét; rámutat például arra, hogy a nők elengedhetetlen szerepet játszanak a táplálkozás és az élelmiszer-biztonság terén, különösen az önellátó gazdálkodás keretei között;

| 142. | hangsúlyozza, hogy a nők helyzete számos esetben nagyobb mértékben romlik, mint a férfiaké, akár relatív, akár abszolút értékben tekintjük; megállapítja, hogy az elmúlt körülbelül 20 évben növekedett a szegénység, ami elsősorban a nőket sújtotta; |
| --- | --- |

142.

hangsúlyozza, hogy a nők helyzete számos esetben nagyobb mértékben romlik, mint a férfiaké, akár relatív, akár abszolút értékben tekintjük; megállapítja, hogy az elmúlt körülbelül 20 évben növekedett a szegénység, ami elsősorban a nőket sújtotta;

| 143. | hangsúlyozza, hogy bár a nők által a fejlesztési politikákban és a fejlesztési együttműködésben játszott fontos szerep széles körben elismert, a kimondottan a nőkre vonatkozó statisztikai és számszerű adatok továbbra sem kielégítőek, és nem teljesítik azt a célkitűzést, hogy bemutassák a fejlődő országokban élő nők helyzetét, különösen ami az egészségügyet, az oktatást, a megelőzést és az alapvető szükségletek kielégítését illeti; hangsúlyozza ezért, hogy gondoskodni kell arról, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciája valamennyi célkitűzésében, elemzésében, dokumentumában és értékelésében a mennyiségi adatokat bontsák le nemek szerint, és építsenek be nemekre lebontott mutatókat annak érdekében, hogy a nők valódi életkörülményeit figyelembe lehessen venni; |
| --- | --- |

143.

hangsúlyozza, hogy bár a nők által a fejlesztési politikákban és a fejlesztési együttműködésben játszott fontos szerep széles körben elismert, a kimondottan a nőkre vonatkozó statisztikai és számszerű adatok továbbra sem kielégítőek, és nem teljesítik azt a célkitűzést, hogy bemutassák a fejlődő országokban élő nők helyzetét, különösen ami az egészségügyet, az oktatást, a megelőzést és az alapvető szükségletek kielégítését illeti; hangsúlyozza ezért, hogy gondoskodni kell arról, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciája valamennyi célkitűzésében, elemzésében, dokumentumában és értékelésében a mennyiségi adatokat bontsák le nemek szerint, és építsenek be nemekre lebontott mutatókat annak érdekében, hogy a nők valódi életkörülményeit figyelembe lehessen venni;

| 144. | leszögezi, hogy nemétől függetlenül valamennyi gyermeknek joga van az élethez, a túléléshez és a fejlődéshez, és megerősíti, hogy a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény értelmében a leánygyermekek is egyenrangúak; felszólítja a fejlődő országokba kiküldött uniós delegációkat, hogy működjenek együtt ezen országok kormányaival annak biztosítása érdekében, hogy – többek között minden gyermek születés utáni azonnali nyilvántartásba vételének előírása, a lányok és a fiúk oktatáshoz és beiskolázáshoz való egyenlő jogosultságának biztosítása, a sztereotípiák elleni küzdelem, valamint a születés előtti nemi alapú szelekció, a nőnemű magzatokon végzett abortusz, a lánycsecsemők meggyilkolása, a fiatalkori kényszerházasságok, a női nemi szervek megcsonkítása és különösen a gyermekprostitúció, valamint a szexturizmus erkölcstelen és hátrányosan megkülönböztető gyakorlatainak megszüntetése révén – a leánygyermekek hátrányos megkülönböztetés nélkül élvezhessék jogaikat; megerősíti 2012. július 5-i, „A kényszerabortusszal kapcsolatban kipattant botrány Kínában” című állásfoglalását (10); |
| --- | --- |

144.

leszögezi, hogy nemétől függetlenül valamennyi gyermeknek joga van az élethez, a túléléshez és a fejlődéshez, és megerősíti, hogy a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény értelmében a leánygyermekek is egyenrangúak; felszólítja a fejlődő országokba kiküldött uniós delegációkat, hogy működjenek együtt ezen országok kormányaival annak biztosítása érdekében, hogy – többek között minden gyermek születés utáni azonnali nyilvántartásba vételének előírása, a lányok és a fiúk oktatáshoz és beiskolázáshoz való egyenlő jogosultságának biztosítása, a sztereotípiák elleni küzdelem, valamint a születés előtti nemi alapú szelekció, a nőnemű magzatokon végzett abortusz, a lánycsecsemők meggyilkolása, a fiatalkori kényszerházasságok, a női nemi szervek megcsonkítása és különösen a gyermekprostitúció, valamint a szexturizmus erkölcstelen és hátrányosan megkülönböztető gyakorlatainak megszüntetése révén – a leánygyermekek hátrányos megkülönböztetés nélkül élvezhessék jogaikat; megerősíti 2012. július 5-i, „A kényszerabortusszal kapcsolatban kipattant botrány Kínában” című állásfoglalását (10);

| 145. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a leánygyermekek véleménynyilvánítási jogának tiszteletben tartását, valamint az egészségüket és emberi méltóságukat befolyásoló ügyekben a meghallgatáshoz való jogukat, hangsúlyozva, hogy a gyermek legjobb érdekét kell elsődlegesen figyelembe venni; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy valamennyi gyermeket – és különösen a leánygyermekeket – olyan családi környezetben neveljék fel, amelyet béke, méltóság, tolerancia, szabadság, megkülönböztetésmentesség, nemek közötti egyenlőség és szolidaritás jellemez; felszólít a gyermek jogairól szóló Genfi Nyilatkozat és a nők jogairól szóló Pekingi Nyilatkozat szigorú betartására; |
| --- | --- |

145.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a leánygyermekek véleménynyilvánítási jogának tiszteletben tartását, valamint az egészségüket és emberi méltóságukat befolyásoló ügyekben a meghallgatáshoz való jogukat, hangsúlyozva, hogy a gyermek legjobb érdekét kell elsődlegesen figyelembe venni; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy valamennyi gyermeket – és különösen a leánygyermekeket – olyan családi környezetben neveljék fel, amelyet béke, méltóság, tolerancia, szabadság, megkülönböztetésmentesség, nemek közötti egyenlőség és szolidaritás jellemez; felszólít a gyermek jogairól szóló Genfi Nyilatkozat és a nők jogairól szóló Pekingi Nyilatkozat szigorú betartására;

| 146. | emlékeztet arra, hogy a fejlesztési támogatáson belül a gyermekek jogaival való foglalkozás során az Uniónak és a tagállamoknak figyelembe kell venniük a szülők, a törvényes gyámok vagy a gyermekért jogilag felelős egyén személyek jogait és kötelességeit; felszólítja az illetékes intézményeket, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a szülők és gyermekek közötti kapcsolatokra, például konkrét intézkedéseket magukban foglaló, kifejezetten a nemzeti követelményekhez igazított olyan programok révén, melyek célja, hogy a szülők és gyámok számára biztosított legyen a szülői kötelességek ellátásához szükséges lehető legnagyobb és legjobb támogatás annak elkerülése érdekében, hogy a nagy szegénység következtében a családok felbomoljanak, a gyermekekkel rosszul bánjanak vagy szociális felügyelet alá helyezzék őket, illetve annak biztosítására, hogy ez csak a legvégső lehetőségként merüljön fel; |
| --- | --- |

146.

emlékeztet arra, hogy a fejlesztési támogatáson belül a gyermekek jogaival való foglalkozás során az Uniónak és a tagállamoknak figyelembe kell venniük a szülők, a törvényes gyámok vagy a gyermekért jogilag felelős egyén személyek jogait és kötelességeit; felszólítja az illetékes intézményeket, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a szülők és gyermekek közötti kapcsolatokra, például konkrét intézkedéseket magukban foglaló, kifejezetten a nemzeti követelményekhez igazított olyan programok révén, melyek célja, hogy a szülők és gyámok számára biztosított legyen a szülői kötelességek ellátásához szükséges lehető legnagyobb és legjobb támogatás annak elkerülése érdekében, hogy a nagy szegénység következtében a családok felbomoljanak, a gyermekekkel rosszul bánjanak vagy szociális felügyelet alá helyezzék őket, illetve annak biztosítására, hogy ez csak a legvégső lehetőségként merüljön fel;

| 147. | megerősíti, hogy a kairói nemzetközi népesedési és fejlesztési konferencia (ICPD) szexuális és reproduktív egészségügyi kérdésekben erőszak vagy kényszer alkalmazásának tilalmát kimondó külön megállapításainak végrehajtása során a jogilag kötelező érvényű nemzetközi emberi jogi eszközökre, valamint a közösségi vívmányokra és a vonatkozó uniós szakpolitikák hatásköreire való tekintettel nem adható uniós támogatás olyan hatóság, szervezet vagy program számára, amely emberi jogi visszaéléseket – így például kényszerabortuszt, a nők és a férfiak kényszersterilizációját, a magzat nemének meghatározását követő, születés előtti nemválasztást vagy csecsemőgyilkosságot – is magában foglaló programok irányításában vesz részt, vagy ilyen programok irányítását támogatja, különösen akkor, ha e fellépések elsődleges céljaik eléréséhez pszichológiai, társadalmi, gazdasági vagy jogi nyomást alkalmaznak; felhívja a Bizottságot, hogy készítsen jelentést az e programot érintő uniós külső támogatás végrehajtásáról; |
| --- | --- |

147.

megerősíti, hogy a kairói nemzetközi népesedési és fejlesztési konferencia (ICPD) szexuális és reproduktív egészségügyi kérdésekben erőszak vagy kényszer alkalmazásának tilalmát kimondó külön megállapításainak végrehajtása során a jogilag kötelező érvényű nemzetközi emberi jogi eszközökre, valamint a közösségi vívmányokra és a vonatkozó uniós szakpolitikák hatásköreire való tekintettel nem adható uniós támogatás olyan hatóság, szervezet vagy program számára, amely emberi jogi visszaéléseket – így például kényszerabortuszt, a nők és a férfiak kényszersterilizációját, a magzat nemének meghatározását követő, születés előtti nemválasztást vagy csecsemőgyilkosságot – is magában foglaló programok irányításában vesz részt, vagy ilyen programok irányítását támogatja, különösen akkor, ha e fellépések elsődleges céljaik eléréséhez pszichológiai, társadalmi, gazdasági vagy jogi nyomást alkalmaznak; felhívja a Bizottságot, hogy készítsen jelentést az e programot érintő uniós külső támogatás végrehajtásáról;

| 148. | mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a nemi alapú erőszak, különösen a nemi erőszak, a szexuális kizsákmányolás és a nők ellen elkövetett gyilkosságok széles körben elterjedtek a világban, különösen pedig a fejlődő országokban; hangsúlyozza, hogy a nők jogainak, köztük szexuális és reprodukciós jogainak védelme, valamint emberi méltóságuk tiszteletben tartása alapvető fontosságú, egyrészt a nemi alapú erőszak megelőzése és leküzdése, másrészt az áldozatok védelme és számukra megfelelő tanácsadás nyújtása, valamint az elkövetők megbüntetése érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy az ilyen erőszakos cselekmények elkövetőinek büntetlensége elleni küzdelmet tegye fejlesztési támogatási politikájának egyik prioritásává; |
| --- | --- |

148.

mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a nemi alapú erőszak, különösen a nemi erőszak, a szexuális kizsákmányolás és a nők ellen elkövetett gyilkosságok széles körben elterjedtek a világban, különösen pedig a fejlődő országokban; hangsúlyozza, hogy a nők jogainak, köztük szexuális és reprodukciós jogainak védelme, valamint emberi méltóságuk tiszteletben tartása alapvető fontosságú, egyrészt a nemi alapú erőszak megelőzése és leküzdése, másrészt az áldozatok védelme és számukra megfelelő tanácsadás nyújtása, valamint az elkövetők megbüntetése érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy az ilyen erőszakos cselekmények elkövetőinek büntetlensége elleni küzdelmet tegye fejlesztési támogatási politikájának egyik prioritásává;

| 149. | rámutat arra, hogy a nőket gyakran éri hátrányos megkülönböztetés oly módon, hogy nem ismerik el a békéért folytatott erőfeszítéseiket, valamint hogy a háborús országokban élő nők rendkívüli szenvedéseket élnek át; kitart amellett, hogy az ilyen jellegű szenvedést okozó cselekmények, például a lányok ellen a katonák által elkövetett nemi erőszak, a kényszerprostitúció, a nők erőszakos megtermékenyítése, a szexuális rabszolgaság, a nemi erőszak és a szexuális zaklatás, valamint a csábítással történő megszöktetés olyan bűncselekmények, amelyeket nem szabad figyelmen kívül hagyni; hangsúlyozza, hogy ezeket az Uniónak olyan alapvető problémákként kell kezelnie, amelyeket tekintetbe kell venni; |
| --- | --- |

149.

rámutat arra, hogy a nőket gyakran éri hátrányos megkülönböztetés oly módon, hogy nem ismerik el a békéért folytatott erőfeszítéseiket, valamint hogy a háborús országokban élő nők rendkívüli szenvedéseket élnek át; kitart amellett, hogy az ilyen jellegű szenvedést okozó cselekmények, például a lányok ellen a katonák által elkövetett nemi erőszak, a kényszerprostitúció, a nők erőszakos megtermékenyítése, a szexuális rabszolgaság, a nemi erőszak és a szexuális zaklatás, valamint a csábítással történő megszöktetés olyan bűncselekmények, amelyeket nem szabad figyelmen kívül hagyni; hangsúlyozza, hogy ezeket az Uniónak olyan alapvető problémákként kell kezelnie, amelyeket tekintetbe kell venni;

| 150. | rámutat arra, hogy különös figyelmet kell fordítani a nemek közötti egyenlőség kisiskolás korban kezdődő oktatására mindkét nem körében annak érdekében, hogy a társadalmi viselkedésformák és sztereotípiák fokozatosan a férfiak és nők közötti egyenlőség irányába mozduljanak el; |
| --- | --- |

150.

rámutat arra, hogy különös figyelmet kell fordítani a nemek közötti egyenlőség kisiskolás korban kezdődő oktatására mindkét nem körében annak érdekében, hogy a társadalmi viselkedésformák és sztereotípiák fokozatosan a férfiak és nők közötti egyenlőség irányába mozduljanak el;

| 151. | megállapítja, hogy a támogatási intézkedések során figyelembe kell venni a válság- vagy sürgősségi helyzetek sajátos jellemzőit, valamint az olyan országokat vagy helyzeteket, amelyekben súlyos problémát jelent az alapvető szabadságjogok hiánya, az emberek biztonságát fokozott veszély fenyegeti vagy az emberi jogi szervezetek és emberijog-védők különösen nehéz körülmények között tevékenykednek; hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani azokra a helyzetekre, amikor a nők fizikai és pszichológiai erőszaknak vannak kitéve; |
| --- | --- |

151.

megállapítja, hogy a támogatási intézkedések során figyelembe kell venni a válság- vagy sürgősségi helyzetek sajátos jellemzőit, valamint az olyan országokat vagy helyzeteket, amelyekben súlyos problémát jelent az alapvető szabadságjogok hiánya, az emberek biztonságát fokozott veszély fenyegeti vagy az emberi jogi szervezetek és emberijog-védők különösen nehéz körülmények között tevékenykednek; hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani azokra a helyzetekre, amikor a nők fizikai és pszichológiai erőszaknak vannak kitéve;

| 152. | hangsúlyozza a nők emberi jogai előmozdításának jelentőségét, valamint a nemek közötti egyenlőségnek a civil, politikai, társadalmi, gazdasági és kulturális szférában, valamint a nemzeti jogszabályokban történő általános érvényesítésének fontosságát; |
| --- | --- |

152.

hangsúlyozza a nők emberi jogai előmozdításának jelentőségét, valamint a nemek közötti egyenlőségnek a civil, politikai, társadalmi, gazdasági és kulturális szférában, valamint a nemzeti jogszabályokban történő általános érvényesítésének fontosságát;

| 153. | hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a nők szerepét az emberi jogok és a demokratikus átalakulás előmozdításában, a konfliktusmegelőzés támogatásában, valamint a politikai részvétel és képviselet megerősítésében. |
| --- | --- |

153.

hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a nők szerepét az emberi jogok és a demokratikus átalakulás előmozdításában, a konfliktusmegelőzés támogatásában, valamint a politikai részvétel és képviselet megerősítésében.

*

* *

| 154. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

154.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 46., 2006.2.24., 1. o.

(2)  HL C 161. E, 2011.5.31., 47. o.

(3)  Sen, Amartya: „Why Human Security?” (A Tokióban 2000. július 28-án tartott „Nemzetközi Szimpozium a Humánbiztonságról” egyik előadása.)

(4)  „Klinikai kísérletek a fejlődő országokban: Hogyan védhetők meg az emberek a nem etikus gyakorlatokkal szemben?” (Az Európai Parlament Uniós Külpolitikák Főigazgatóság által készíttetett tanulmány)

(5)  Isobel Coleman: „The global glass ceiling: Why empowering women is good for business”,: Foreign Affairs, vol. 89, May/June 2010, 13-20. o.; UNFPA: „State of World Population 2009, Facing a changing world: women, population and climate”.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0264.

(7)  Európai Bizottság, „A fejlesztésfinanszírozás elszámoltathatóságáról szóló 2011. évi uniós jelentés” (2012. július 9.).

(8)  Az „Open Forum for CSO Development Effectiveness”2010. szeptember 28–30-án Isztambulban rendezett közgyűlésén elfogadott isztambuli alapelvek.

(9)  Tools and Methods Series, 12. sz. referenciadokumentum: Engaging Non-State Actors in New Aid Modalities for Better Development Outcomes and Governance.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0301.

---

2012. október 26., péntek

| 11.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 72/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 72/40

---

2012. október 26., péntekAz emberi jogok helyzete az Egyesült Arab Emírségekben

P7_TA(2012)0400

Az Európai Parlament 2012. október 26-i állásfoglalása az emberi jogok helyzetéről az Egyesült Arab Emírségekben (2012/2842(RSP))

2014/C 72 E/04

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió és az Öböl-menti Együttműködési Tanács (ÖET) közötti kapcsolatokról szóló 2011. március 24-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Öböl-menti Együttműködési Tanács (ÖET) közötti kapcsolatokról szóló 2011. március 24-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Arab-félszigettel fenntartott kapcsolatokért felelős európai parlamenti küldöttség 2012. április 29. és május 3. között az Egyesült Arab Emírségekbe tett látogatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Arab-félszigettel fenntartott kapcsolatokért felelős európai parlamenti küldöttség 2012. április 29. és május 3. között az Egyesült Arab Emírségekbe tett látogatására,

| — | tekintettel az Egyesült Arab Emírségek alkotmányának 30. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Arab Emírségek alkotmányának 30. cikkére,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Arab Chartájára, amelynek az Egyesült Arab Emírségek is részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Arab Chartájára, amelynek az Egyesült Arab Emírségek is részes fele,

| — | tekintettel az emberi jogokról szóló éves jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokról szóló éves jelentéseire,

| — | tekintettel az emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre,

| — | tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló 2004. évi – 2008-ban módosított – európai uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló 2004. évi – 2008-ban módosított – európai uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az ÖET és az EU 2012. június 25-én Luxembourgban tartott 22. közös tanácsán és miniszteri találkozóján a társelnökök által tett nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ÖET és az EU 2012. június 25-én Luxembourgban tartott 22. közös tanácsán és miniszteri találkozóján a társelnökök által tett nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Unió és az ÖET 2011. április 20-i közös tanácsát és miniszteri találkozóját követően a Bizottság alelnöke / az Unió főképviselője által tett nyilatkozatra és a 2012. június 25-i 22. ÖET–EU közös tanácsát és miniszteri találkozóját követő megjegyzéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az ÖET 2011. április 20-i közös tanácsát és miniszteri találkozóját követően a Bizottság alelnöke / az Unió főképviselője által tett nyilatkozatra és a 2012. június 25-i 22. ÖET–EU közös tanácsát és miniszteri találkozóját követő megjegyzéseire,

| — | tekintettel az Európai Unió és az Öböl-menti Együttműködési Tanács között 1989. február 25-én létrejött együttműködési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Öböl-menti Együttműködési Tanács között 1989. február 25-én létrejött együttműködési megállapodásra,

| — | tekintettel az EU és az ÖET között 1989-ben létrejött együttműködési megállapodás végrehajtását célzó közös cselekvési programra (2010–2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és az ÖET között 1989-ben létrejött együttműködési megállapodás végrehajtását célzó közös cselekvési programra (2010–2013),

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948-ban fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948-ban fogadtak el,

| — | tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni egyezményre, illetve a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni egyezményre, illetve a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR),

| — | tekintettel az emberkereskedelem, különösen a nő- és gyermekkereskedelem megelőzéséről, felszámolásáról és megbüntetéséről szóló jegyzőkönyvre (palermói jegyzőkönyv) és a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről (CEDAW), valamint a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezményekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem, különösen a nő- és gyermekkereskedelem megelőzéséről, felszámolásáról és megbüntetéséről szóló jegyzőkönyvre (palermói jegyzőkönyv) és a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről (CEDAW), valamint a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezményekre,

| — | tekintettel az ENSZ személyek és különösen nők és gyermekek kereskedelmével foglalkozó különleges előadójának 2012. április 12-i ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ személyek és különösen nők és gyermekek kereskedelmével foglalkozó különleges előadójának 2012. április 12-i ajánlásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az Egyesült Arab Emírségek kormánya 2012-ben felgyorsította az emberijogvédők és civil társadalmi aktivisták elleni fellépéseit, és a politikai fogvatartottak száma elérte a 64-et; |
| --- | --- |

A.

mivel az Egyesült Arab Emírségek kormánya 2012-ben felgyorsította az emberijogvédők és civil társadalmi aktivisták elleni fellépéseit, és a politikai fogvatartottak száma elérte a 64-et;

| B. | mivel legtöbbjük teljes elkülönítésben van, állítólag kínozzák őket, és megtagadják tőlük a jogi segítségnyújtást; |
| --- | --- |

B.

mivel legtöbbjük teljes elkülönítésben van, állítólag kínozzák őket, és megtagadják tőlük a jogi segítségnyújtást;

| C. | mivel a fogvatartottak között van az Egyesült Arab Emírségek diákszövetségének alelnöke, Manszúr al-Ahmadi, hivatalban levő bíró, Mohamed al-Abdúli, két korábbi bíró, Hamísz az-Ziudiand és Ahmed az-Zaabi, valamint két ismert emberi jogi ügyvéd Mohamed al-Manszúri, a bírói szövetség volt elnöke és Mohamed ar-Rukn; |
| --- | --- |

C.

mivel a fogvatartottak között van az Egyesült Arab Emírségek diákszövetségének alelnöke, Manszúr al-Ahmadi, hivatalban levő bíró, Mohamed al-Abdúli, két korábbi bíró, Hamísz az-Ziudiand és Ahmed az-Zaabi, valamint két ismert emberi jogi ügyvéd Mohamed al-Manszúri, a bírói szövetség volt elnöke és Mohamed ar-Rukn;

| D. | mivel a fogvatartottaknak jogi segítséget nyújtó egyesült arab emírségekbeli ügyvéd alkalmazottait állítólag rendszeresen zaklatták és megfélemlítették, többek között három nem egyesült arab emírségekbeli alkalmazottat nemzetbiztonsági alapon kiutasítottak az országból; mivel a fogvatartottaknak jogi segítség nyújtása céljából az Egyesült Arab Emírségekbe utazó ügyvédeket is zaklatták; |
| --- | --- |

D.

mivel a fogvatartottaknak jogi segítséget nyújtó egyesült arab emírségekbeli ügyvéd alkalmazottait állítólag rendszeresen zaklatták és megfélemlítették, többek között három nem egyesült arab emírségekbeli alkalmazottat nemzetbiztonsági alapon kiutasítottak az országból; mivel a fogvatartottaknak jogi segítség nyújtása céljából az Egyesült Arab Emírségekbe utazó ügyvédeket is zaklatták;

| E. | mivel az emberijogvédők és a demokráciáért küzdő aktivisták zaklatásnak voltak kitéve, utazási tilalom vonatkozott rájuk, szólás- és gyülekezési szabadságukat korlátozták, önkényesen fogva tartották őket, megvonták állampolgárságukat, kiutasították és jogtalanul bebörtönözték őket; |
| --- | --- |

E.

mivel az emberijogvédők és a demokráciáért küzdő aktivisták zaklatásnak voltak kitéve, utazási tilalom vonatkozott rájuk, szólás- és gyülekezési szabadságukat korlátozták, önkényesen fogva tartották őket, megvonták állampolgárságukat, kiutasították és jogtalanul bebörtönözték őket;

| F. | mivel az Egyesült Arab Emírségek hatóságai azt hangoztatták, hogy fellépésük válasz egy, a kormány megbuktatására irányuló külföldről vezérelt iszlám összeesküvésre; mivel az összes fogvatartott kapcsolatban áll az al-Iszláh nevű békés iszlám csoporttal, amely 1974 óta működik az Egyesült Arab Emírségekben; mivel bizonyíték van arra, hogy a nemzetbiztonság csak ürügyként szolgál a békés aktivizmus elleni fellépésre, hogy elfojtsák az alkotmányos reformokra és az emberi jogi ügyek, például a hontalanság megreformálására irányuló követeléseket; |
| --- | --- |

F.

mivel az Egyesült Arab Emírségek hatóságai azt hangoztatták, hogy fellépésük válasz egy, a kormány megbuktatására irányuló külföldről vezérelt iszlám összeesküvésre; mivel az összes fogvatartott kapcsolatban áll az al-Iszláh nevű békés iszlám csoporttal, amely 1974 óta működik az Egyesült Arab Emírségekben; mivel bizonyíték van arra, hogy a nemzetbiztonság csak ürügyként szolgál a békés aktivizmus elleni fellépésre, hogy elfojtsák az alkotmányos reformokra és az emberi jogi ügyek, például a hontalanság megreformálására irányuló követeléseket;

| G. | mivel az ismert emberijogvédőt és bloggert, Ahmed Manszúrt az elmúlt hetekben kétszer is megtámadták, folyamatosan megfélemlítették és megfenyegették; mivel az ország magas rangú tisztviselőinek megsértése miatti novemberi elítélése előtt, 2011-ben hét hónapot ült börtönben; mivel a hatóságok elvették az útlevelét, és önkényesen eltiltották az utazástól; |
| --- | --- |

G.

mivel az ismert emberijogvédőt és bloggert, Ahmed Manszúrt az elmúlt hetekben kétszer is megtámadták, folyamatosan megfélemlítették és megfenyegették; mivel az ország magas rangú tisztviselőinek megsértése miatti novemberi elítélése előtt, 2011-ben hét hónapot ült börtönben; mivel a hatóságok elvették az útlevelét, és önkényesen eltiltották az utazástól;

| H. | mivel Manszúrt több más aktivistával egyetemben azzal vádolták, hogy az ország politikai személyiségeit sértegette, miután olyan petíciót szervezett és írt alá, amely teljes jogalkotói és szabályozói hatáskörrel rendelkező, választott parlament révén nagyobb politikai részvételi lehetőséget követel; |
| --- | --- |

H.

mivel Manszúrt több más aktivistával egyetemben azzal vádolták, hogy az ország politikai személyiségeit sértegette, miután olyan petíciót szervezett és írt alá, amely teljes jogalkotói és szabályozói hatáskörrel rendelkező, választott parlament révén nagyobb politikai részvételi lehetőséget követel;

| I. | mivel 2012. július 15-én az államügyész azt nyilatkozta, hogy a fogva tartott politikai ellenzékieket az állambiztonság elleni bűntettek megtervezése, az Egyesült Arab Emírségek alkotmányával és jogrendjével való szembenállás és külföldi szervezetekkel való kapcsolattartás ügyében fogják kivizsgálni; |
| --- | --- |

I.

mivel 2012. július 15-én az államügyész azt nyilatkozta, hogy a fogva tartott politikai ellenzékieket az állambiztonság elleni bűntettek megtervezése, az Egyesült Arab Emírségek alkotmányával és jogrendjével való szembenállás és külföldi szervezetekkel való kapcsolattartás ügyében fogják kivizsgálni;

| J. | mivel bár az Egyesült Arab Emírségekben a véleménynyilvánítás szabadsága és a sajtószabadság alkotmányos védelem alatt áll, az ország büntető törvénykönyve lehetővé teszi a hatóságok számára, hogy eljárást indítsanak a kormányt kritizálók ellen; mivel legalább egy internetes beszélgetőfórumot beszüntettek, és megakadályozták számos politikai honlaphoz való hozzáférést az Egyesült Arab Emírségekből; |
| --- | --- |

J.

mivel bár az Egyesült Arab Emírségekben a véleménynyilvánítás szabadsága és a sajtószabadság alkotmányos védelem alatt áll, az ország büntető törvénykönyve lehetővé teszi a hatóságok számára, hogy eljárást indítsanak a kormányt kritizálók ellen; mivel legalább egy internetes beszélgetőfórumot beszüntettek, és megakadályozták számos politikai honlaphoz való hozzáférést az Egyesült Arab Emírségekből;

| K. | mivel 2012-ben az Egyesült Arab Emírségek hatóságai a régióban a demokráciát előmozdító, kiemelkedő, nemzetközileg elismert nem kormányzati szervezeteket szüntettek meg, nevezetesen a nemzetközi demokratikus intézet dubai hivatalát és a Konrad Adenauer-Stiftung, német demokráciapárti agytröszt abu-dzabi hivatalát; |
| --- | --- |

K.

mivel 2012-ben az Egyesült Arab Emírségek hatóságai a régióban a demokráciát előmozdító, kiemelkedő, nemzetközileg elismert nem kormányzati szervezeteket szüntettek meg, nevezetesen a nemzetközi demokratikus intézet dubai hivatalát és a Konrad Adenauer-Stiftung, német demokráciapárti agytröszt abu-dzabi hivatalát;

| L. | mivel az emberkereskedelemmel foglalkozó különleges ENSZ-előadó jelentése szerint a munkaerő kizsákmányolását szolgáló emberkereskedelem továbbra is széles körben elterjedt az Egyesült Arab Emírségekben, és áldozatai továbbra is azonosítatlanok; |
| --- | --- |

L.

mivel az emberkereskedelemmel foglalkozó különleges ENSZ-előadó jelentése szerint a munkaerő kizsákmányolását szolgáló emberkereskedelem továbbra is széles körben elterjedt az Egyesült Arab Emírségekben, és áldozatai továbbra is azonosítatlanok;

| M. | mivel a kormány kevés előrelépést tett a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezmény bizottsága által 2010 elején tett ajánlások végrehajtása terén; |
| --- | --- |

M.

mivel a kormány kevés előrelépést tett a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezmény bizottsága által 2010 elején tett ajánlások végrehajtása terén;

| N. | mivel az Egyesült Arab Emírségekben továbbra is hoznak halálos ítéleteket; |
| --- | --- |

N.

mivel az Egyesült Arab Emírségekben továbbra is hoznak halálos ítéleteket;

| 1. | súlyos aggodalmát fejezi ki azon egyesült arab emírségekbeli emberijogvédők, politikai aktivisták és civilszervezetek képviselői elnyomása és megfélemlítése, valamint az ellenük intézett támadások miatt, akik békésen gyakorolják a szólásszabadsághoz, továbbá a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadságához való alapvető jogaikat; felszólítja az Egyesült Arab Emírségek hatóságait, hogy azonnal szüntessék meg a jelenlegi fellépéseket; |
| --- | --- |

1.

súlyos aggodalmát fejezi ki azon egyesült arab emírségekbeli emberijogvédők, politikai aktivisták és civilszervezetek képviselői elnyomása és megfélemlítése, valamint az ellenük intézett támadások miatt, akik békésen gyakorolják a szólásszabadsághoz, továbbá a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadságához való alapvető jogaikat; felszólítja az Egyesült Arab Emírségek hatóságait, hogy azonnal szüntessék meg a jelenlegi fellépéseket;

| 2. | felszólít a meggyőződésük miatt bebörtönzöttek és az aktivisták, köztük az emberijogédők feltétel nélküli szabadon bocsátására, és felszólítja az Egyesült Arab Emírségek hatóságait, hogy gondoskodjanak róla, hogy a jogsértés miatt fogva tartottakat bíróság elé állítsák, vád alá helyezzék, és e személyek részesüljenek az általuk választott jogi segítségnyújtásban; |
| --- | --- |

2.

felszólít a meggyőződésük miatt bebörtönzöttek és az aktivisták, köztük az emberijogédők feltétel nélküli szabadon bocsátására, és felszólítja az Egyesült Arab Emírségek hatóságait, hogy gondoskodjanak róla, hogy a jogsértés miatt fogva tartottakat bíróság elé állítsák, vád alá helyezzék, és e személyek részesüljenek az általuk választott jogi segítségnyújtásban;

| 3. | felszólítja az Egyesült Arab Emírségek hatóságait, hogy folytassanak alapos és pártatlan vizsgálatot az Ahmed Manszúr elleni támadások és nyilvános fenyegetések ügyében, és valamennyi más zaklatás és támadás ügyében; |
| --- | --- |

3.

felszólítja az Egyesült Arab Emírségek hatóságait, hogy folytassanak alapos és pártatlan vizsgálatot az Ahmed Manszúr elleni támadások és nyilvános fenyegetések ügyében, és valamennyi más zaklatás és támadás ügyében;

| 4. | felszólít az emberi jogok és alapvető szabadságok, többek között az internetes és az interneten kívüli szólásszabadság, a gyülekezési szabadság, a nők jogai, a nemek közötti egyenlőség, a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem és a tisztességes eljáráshoz való jog tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

4.

felszólít az emberi jogok és alapvető szabadságok, többek között az internetes és az interneten kívüli szólásszabadság, a gyülekezési szabadság, a nők jogai, a nemek közötti egyenlőség, a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem és a tisztességes eljáráshoz való jog tiszteletben tartására;

| 5. | örömmel veszi tudomásul, hogy az Egyesült Arab Emírségek 2012. július 19-én csatlakozott az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményéhez, és arra ösztönzi az Egyesült Arab Emírségek hatóságait, hogy tegyenek tanúbizonyságot az egyezménnyel elfogadott kötelezettségeik teljesítéséről azáltal, hogy alapos, pártatlan és független vizsgálatot folytatnak a feltételezett kínzásokkal és azokkal a feltételezésekkel kapcsolatban, miszerint bizonyos személyeket erőszakkal ismeretlen helyre hurcoltak; |
| --- | --- |

5.

örömmel veszi tudomásul, hogy az Egyesült Arab Emírségek 2012. július 19-én csatlakozott az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményéhez, és arra ösztönzi az Egyesült Arab Emírségek hatóságait, hogy tegyenek tanúbizonyságot az egyezménnyel elfogadott kötelezettségeik teljesítéséről azáltal, hogy alapos, pártatlan és független vizsgálatot folytatnak a feltételezett kínzásokkal és azokkal a feltételezésekkel kapcsolatban, miszerint bizonyos személyeket erőszakkal ismeretlen helyre hurcoltak;

| 6. | felszólítja az Egyesült Arab Emírségeket, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2013-tól 2015-ig tartó tagságáért tett ígéretéhez híven bizonyítsa arra irányuló szándékát, hogy „az emberi jogok támogatása és védelme terén megfeleljen a legmagasabb normáknak” a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya és a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, valamint választható jegyzőkönyveik ratifikálásával, valamint azzal, hogy folyamatos meghívására az ENSZ különleges eljárásaiban megbízottak az országba látogathatnak; |
| --- | --- |

6.

felszólítja az Egyesült Arab Emírségeket, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2013-tól 2015-ig tartó tagságáért tett ígéretéhez híven bizonyítsa arra irányuló szándékát, hogy „az emberi jogok támogatása és védelme terén megfeleljen a legmagasabb normáknak” a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya és a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, valamint választható jegyzőkönyveik ratifikálásával, valamint azzal, hogy folyamatos meghívására az ENSZ különleges eljárásaiban megbízottak az országba látogathatnak;

| 7. | minden körülmények között elítéli a halálbüntetés alkalmazását; |
| --- | --- |

7.

minden körülmények között elítéli a halálbüntetés alkalmazását;

| 8. | örömmel veszi tudomásul az új uniós emberi jogi csomag elfogadását, és arra ösztönzi az európai intézményeket, köztük az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjét, hogy a 27 tagállammal közösen tegyenek konkrét intézkedéseket az Egyesült Arab Emírségekkel kapcsolatos egyértelmű és elveken alapuló uniós politika kialakítása érdekében, amely fellép az emberi jogok jelenleg folyó komoly megsértése ellen diplomáciai lépések, nyilvános közlemények és az Emberi Jogi Tanácsban indított kezdeményezések révén; |
| --- | --- |

8.

örömmel veszi tudomásul az új uniós emberi jogi csomag elfogadását, és arra ösztönzi az európai intézményeket, köztük az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjét, hogy a 27 tagállammal közösen tegyenek konkrét intézkedéseket az Egyesült Arab Emírségekkel kapcsolatos egyértelmű és elveken alapuló uniós politika kialakítása érdekében, amely fellép az emberi jogok jelenleg folyó komoly megsértése ellen diplomáciai lépések, nyilvános közlemények és az Emberi Jogi Tanácsban indított kezdeményezések révén;

| 9. | felhívja a Bizottság alelnökét / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét és az európai intézményeket, hogy tegyék az emberi jogokat a harmadik országokkal – köztük a stratégiai partnerekkel – ápolt kapcsolatok központi elemévé, különös tekintettel a következő EU–ÖET miniszteri találkozóra; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Bizottság alelnökét / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét és az európai intézményeket, hogy tegyék az emberi jogokat a harmadik országokkal – köztük a stratégiai partnerekkel – ápolt kapcsolatok központi elemévé, különös tekintettel a következő EU–ÖET miniszteri találkozóra;

| 10. | meggyőződése, hogy alapvetően fontos további erőfeszítéseket tenni az Unió és a Perzsa (Arab)-öböl régiója közötti együttműködés fokozása és a kölcsönös megértés és bizalom előmozdítása érdekében; úgy véli, hogy a Parlament és a régióbeli partnerei közötti rendszeres parlamentközi ülések jelentős fórumot biztosítanak a közös problémákról szóló, építő jellegű és őszinte párbeszéd kialakításához; |
| --- | --- |

10.

meggyőződése, hogy alapvetően fontos további erőfeszítéseket tenni az Unió és a Perzsa (Arab)-öböl régiója közötti együttműködés fokozása és a kölcsönös megértés és bizalom előmozdítása érdekében; úgy véli, hogy a Parlament és a régióbeli partnerei közötti rendszeres parlamentközi ülések jelentős fórumot biztosítanak a közös problémákról szóló, építő jellegű és őszinte párbeszéd kialakításához;

| 11. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Egyesült arab Emírségek kormányának és parlamentjének, a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Bizottságnak, az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ emberi jogi főbiztosának és az Öböl-menti Együttműködési Tanács tagállamainak. |
| --- | --- |

11.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Egyesült arab Emírségek kormányának és parlamentjének, a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Bizottságnak, az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ emberi jogi főbiztosának és az Öböl-menti Együttműködési Tanács tagállamainak.

---

(1)  HL C 247. E, 2012.8.17., 1. o.

---

| 11.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 72/43 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 72/43

---

2012. október 26., péntekA lányok hátrányos megkülönböztetése Pakisztánban, különösen Malála Júszafzaj esete

P7_TA(2012)0401

Az Európai Parlament 2012. október 26-i állásfoglalása a lányok hátrányos megkülönböztetéséről Pakisztánban, és különösen Malálá Júszafzaj esetéről (2012/2843(RSP))

2014/C 72 E/05

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a nők afganisztáni és pakisztáni helyzetéről szóló 2011. december 15-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők afganisztáni és pakisztáni helyzetéről szóló 2011. december 15-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az emberi jogok és a demokrácia pakisztáni helyzetéről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2011. január 20-i (2) és a 2010. május 20-i (3) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a demokrácia pakisztáni helyzetéről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2011. január 20-i (2) és a 2010. május 20-i (3) állásfoglalására,

| — | tekintettel „Az emberi jogok helyzete a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája, ideértve az Unió emberi jogokkal kapcsolatos stratégiai politikájára gyakorolt hatásait is” című, 2012. április 18-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok helyzete a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája, ideértve az Unió emberi jogokkal kapcsolatos stratégiai politikájára gyakorolt hatásait is” című, 2012. április 18-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a főképviselő szóvivőjének egy fiatal emberijogvédő Pakisztánban történt lelövéséről szóló 2012. október 10-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a főképviselő szóvivőjének egy fiatal emberijogvédő Pakisztánban történt lelövéséről szóló 2012. október 10-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ nőügyi szervezete (UN Women) ügyvezető igazgatójának Malálá Júszafzaj megtámadását elítélő 2012. október 10-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ nőügyi szervezete (UN Women) ügyvezető igazgatójának Malálá Júszafzaj megtámadását elítélő 2012. október 10-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a valláson vagy meggyőződésen alapuló intoleranciáról, megkülönböztetésről és erőszakról szóló, 2011. február 21-én elfogadott tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a valláson vagy meggyőződésen alapuló intoleranciáról, megkülönböztetésről és erőszakról szóló, 2011. február 21-én elfogadott tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a 2012 márciusában elfogadott EU–Pakisztán ötéves együttműködési tervre, amely olyan prioritásokat tartalmaz, mint a jó kormányzás, a nők szerepének előmozdítása terén történő együttműködés és az emberi jogokról folytatott párbeszéd, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012 márciusában elfogadott EU–Pakisztán ötéves együttműködési tervre, amely olyan prioritásokat tartalmaz, mint a jó kormányzás, a nők szerepének előmozdítása terén történő együttműködés és az emberi jogokról folytatott párbeszéd,

| — | tekintettel a Tanács Pakisztánról szóló 2012. június 25-i következtetéseire, amelyekben megismétli az EU emberi jogok előmozdításával és tiszteletben tartásával kapcsolatos elvárásait, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Pakisztánról szóló 2012. június 25-i következtetéseire, amelyekben megismétli az EU emberi jogok előmozdításával és tiszteletben tartásával kapcsolatos elvárásait,

| — | tekintettel „A gyermekek különleges helyzetének figyelembevétele az Európai Unió külső fellépéseiben” című bizottsági közleményre (COM(2008)0055), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gyermekek különleges helyzetének figyelembevétele az Európai Unió külső fellépéseiben” című bizottsági közleményre (COM(2008)0055),

| — | tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 26. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 26. cikkére,

| — | tekintettel a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ-egyezményre, valamint az Egyesült Nemzetek 1993. december 20-i, a nőkkel szembeni erőszak megszüntetéséről szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ-egyezményre, valamint az Egyesült Nemzetek 1993. december 20-i, a nőkkel szembeni erőszak megszüntetéséről szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. (2000) és 1820. (2008) számú határozatára, valamint a nőkkel és gyermekekkel szemben fegyveres konfliktusok során elkövetett nemi erőszakról szóló 1888. (2009) számú határozatára, amely valamennyi állam felelősségét hangsúlyozza abban, hogy véget vessenek a büntetlenségnek és felelősségre vonják az emberiesség elleni és háborús bűncselekmények elkövetőit, beleértve a nők és lányok ellen elkövetett nemi erőszak és egyéb erőszakos bűncselekmények elkövetőit, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. (2000) és 1820. (2008) számú határozatára, valamint a nőkkel és gyermekekkel szemben fegyveres konfliktusok során elkövetett nemi erőszakról szóló 1888. (2009) számú határozatára, amely valamennyi állam felelősségét hangsúlyozza abban, hogy véget vessenek a büntetlenségnek és felelősségre vonják az emberiesség elleni és háborús bűncselekmények elkövetőit, beleértve a nők és lányok ellen elkövetett nemi erőszak és egyéb erőszakos bűncselekmények elkövetőit,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel 2012. október 9-én Malálá Júszafzajt, a Szvat-völgyből származó tizennégy éves lányt az iskolabuszon hazafelé a fején és a nyakán meglőtték és súlyosan megsebesítették, míg két másik lány szintén sebesüléseket szenvedett a támadásban; |
| --- | --- |

A.

mivel 2012. október 9-én Malálá Júszafzajt, a Szvat-völgyből származó tizennégy éves lányt az iskolabuszon hazafelé a fején és a nyakán meglőtték és súlyosan megsebesítették, míg két másik lány szintén sebesüléseket szenvedett a támadásban;

| B. | mivel Malálá Júszafzaj tizenegy éves kora óta vezetett blogjai révén – amelyekért 2001 decemberében megkapta a tiszteletére Nemzeti Malálá Békedíjra átkeresztelt Nemzeti Ifjúsági Békedíjat – a tálibok arra irányuló törekvéseivel szembeni ellenállás nemzeti szimbólumává vált, hogy megfosszák a lányokat az oktatásban való részvétel lehetőségétől; |
| --- | --- |

B.

mivel Malálá Júszafzaj tizenegy éves kora óta vezetett blogjai révén – amelyekért 2001 decemberében megkapta a tiszteletére Nemzeti Malálá Békedíjra átkeresztelt Nemzeti Ifjúsági Békedíjat – a tálibok arra irányuló törekvéseivel szembeni ellenállás nemzeti szimbólumává vált, hogy megfosszák a lányokat az oktatásban való részvétel lehetőségétől;

| C. | mivel a Tehrík-i-Taliban Pakisztán (TTP) magára vállalta a támadást, és a támadásokat követően nyilatkozatot bocsátott ki, amelyben kimondják, hogy mindenkit meg kell ölni, aki az iszlám törvényei elleni kampányt vezet, valamint bejelentik, hogy a mozgalom újra meg fogja kísérelni Júszafzaj meggyilkolását, ha a lány felépül; |
| --- | --- |

C.

mivel a Tehrík-i-Taliban Pakisztán (TTP) magára vállalta a támadást, és a támadásokat követően nyilatkozatot bocsátott ki, amelyben kimondják, hogy mindenkit meg kell ölni, aki az iszlám törvényei elleni kampányt vezet, valamint bejelentik, hogy a mozgalom újra meg fogja kísérelni Júszafzaj meggyilkolását, ha a lány felépül;

| D. | mivel Pakisztánban és sok más muszlim országban tüntetéseket szerveztek a Malálá Júszafzaj iránti csodálat és szolidaritás, illetve a brutális tálib támadás elítélésének kifejezésére; |
| --- | --- |

D.

mivel Pakisztánban és sok más muszlim országban tüntetéseket szerveztek a Malálá Júszafzaj iránti csodálat és szolidaritás, illetve a brutális tálib támadás elítélésének kifejezésére;

| E. | mivel a biztonsági erők válaszul a bűncselekmény számos gyanúsítottját letartóztatták, és mivel a pakisztáni parlament megvitatott egy támadást elítélő indítványt, amely azonban ellenállásba ütközött a fő ellenzéki párt, a Pakisztáni Muszlim Liga-N részéről; |
| --- | --- |

E.

mivel a biztonsági erők válaszul a bűncselekmény számos gyanúsítottját letartóztatták, és mivel a pakisztáni parlament megvitatott egy támadást elítélő indítványt, amely azonban ellenállásba ütközött a fő ellenzéki párt, a Pakisztáni Muszlim Liga-N részéről;

| F. | mivel a Malálá Júszafzajt ért támadást az elmúlt tizenkét hónapban Farídá Afrídi és Zartíf Afrídi emberijogvédők állítólag a nők jóléte és oktatása érdekében végzett munkája miatt történt meggyilkolása előzte meg; |
| --- | --- |

F.

mivel a Malálá Júszafzajt ért támadást az elmúlt tizenkét hónapban Farídá Afrídi és Zartíf Afrídi emberijogvédők állítólag a nők jóléte és oktatása érdekében végzett munkája miatt történt meggyilkolása előzte meg;

| G. | mivel Pakisztánban az utóbbi hónapokban folytatódtak a tálibok és az al-Kaida által befolyásolt és/vagy hozzá kapcsolódó, terrormódszereket alkalmazó fegyveres csoportok – többek között a TTP – által elkövetett támadások, amelyek Khyber Pakhtunkhwa tartományban, a Szövetségi Irányítású Törzsi Területeken (FATA) és a városi központokban gyakran kormányzati helyszíneket, iskolákat és civileket – köztük gyerekeket – érintettek; |
| --- | --- |

G.

mivel Pakisztánban az utóbbi hónapokban folytatódtak a tálibok és az al-Kaida által befolyásolt és/vagy hozzá kapcsolódó, terrormódszereket alkalmazó fegyveres csoportok – többek között a TTP – által elkövetett támadások, amelyek Khyber Pakhtunkhwa tartományban, a Szövetségi Irányítású Törzsi Területeken (FATA) és a városi központokban gyakran kormányzati helyszíneket, iskolákat és civileket – köztük gyerekeket – érintettek;

| H. | mivel 2011-ben tizenegy olyan esetről érkezett jelentés, amikor fegyveres csoportok gyermekekkel követtettek el öngyilkos merényleteket; továbbra is vannak gyermek áldozatai a válogatás nélküli – többek között rögtönzött robbanószerkezetekkel és öngyilkos bombamerényletekkel elkövetett – támadásoknak; az érintett időszakban összesen 57 gyermek halt meg taposóaknák, háborús robbanóanyag-maradványok és rögtönzött robbanószerkezetek, bombarobbanás, bombázás és célzott támadás következtében; továbbá a TTP 2011. szeptember 13-án állítólag megtámadott egy iskolabuszt, négy gyermek halálát okozva; |
| --- | --- |

H.

mivel 2011-ben tizenegy olyan esetről érkezett jelentés, amikor fegyveres csoportok gyermekekkel követtettek el öngyilkos merényleteket; továbbra is vannak gyermek áldozatai a válogatás nélküli – többek között rögtönzött robbanószerkezetekkel és öngyilkos bombamerényletekkel elkövetett – támadásoknak; az érintett időszakban összesen 57 gyermek halt meg taposóaknák, háborús robbanóanyag-maradványok és rögtönzött robbanószerkezetek, bombarobbanás, bombázás és célzott támadás következtében; továbbá a TTP 2011. szeptember 13-án állítólag megtámadott egy iskolabuszt, négy gyermek halálát okozva;

| I. | mivel kormányadatok szerint 2012-ben 246 iskolát (59 leányiskolát és 187 fiúiskolát) romboltak le, és további 763-at (244 leányiskolát és 519 fiúiskolát) rongáltak meg a tálibokkal való konfliktus eredményeképpen Khyber Pakhtunkhwa tartományban, gyermekek ezreit fosztva meg ezáltal az oktatáshoz való hozzáféréstől; |
| --- | --- |

I.

mivel kormányadatok szerint 2012-ben 246 iskolát (59 leányiskolát és 187 fiúiskolát) romboltak le, és további 763-at (244 leányiskolát és 519 fiúiskolát) rongáltak meg a tálibokkal való konfliktus eredményeképpen Khyber Pakhtunkhwa tartományban, gyermekek ezreit fosztva meg ezáltal az oktatáshoz való hozzáféréstől;

| J. | mivel a leányiskolák 2009-től napjainkig folyamatosan a fegyveres csoportok által bombával és rögtönzött robbanószerkezettel elkövetett támadások közvetlen célpontjai voltak, aminek következtében 152 iskolai létesítmény semmisült meg teljesen vagy részlegesen 2011 során a FATA területén és Khyber Pakhtunkhwa tartományban; mivel a jelentések szerint a támadásokat a régióban folytatott katonai műveletek megtorlása céljából, valamint a világi oktatás és a lánygyermekek oktatása elleni tiltakozásul hajtották végre; mivel a legutóbbi, leányiskola elleni támadást 2012. szeptember 25-én követték el a Csárszadda körzetben; |
| --- | --- |

J.

mivel a leányiskolák 2009-től napjainkig folyamatosan a fegyveres csoportok által bombával és rögtönzött robbanószerkezettel elkövetett támadások közvetlen célpontjai voltak, aminek következtében 152 iskolai létesítmény semmisült meg teljesen vagy részlegesen 2011 során a FATA területén és Khyber Pakhtunkhwa tartományban; mivel a jelentések szerint a támadásokat a régióban folytatott katonai műveletek megtorlása céljából, valamint a világi oktatás és a lánygyermekek oktatása elleni tiltakozásul hajtották végre; mivel a legutóbbi, leányiskola elleni támadást 2012. szeptember 25-én követték el a Csárszadda körzetben;

| K. | mivel sok pakisztáni nő és lány helyzete továbbra is rendkívül válságos, és mivel Pakisztán a világ harmadik legveszélyesebb országa a nők számára a nemek közötti egyenlőtlenségre vonatkozó világindex tanúsága szerint; |
| --- | --- |

K.

mivel sok pakisztáni nő és lány helyzete továbbra is rendkívül válságos, és mivel Pakisztán a világ harmadik legveszélyesebb országa a nők számára a nemek közötti egyenlőtlenségre vonatkozó világindex tanúsága szerint;

| L. | mivel az Unesco 2012. október 16-i, az „Oktatást mindenkinek” programról szóló globális nyomon követési jelentése rámutatott, hogy Pakisztán az oktatásra fordított összeget a bruttó nemzeti termék kevesebb mint 2,3 százalékára csökkentette annak ellenére, hogy a világon itt a második legmagasabb az oktatásban nem részesülő lánygyermekek száma; |
| --- | --- |

L.

mivel az Unesco 2012. október 16-i, az „Oktatást mindenkinek” programról szóló globális nyomon követési jelentése rámutatott, hogy Pakisztán az oktatásra fordított összeget a bruttó nemzeti termék kevesebb mint 2,3 százalékára csökkentette annak ellenére, hogy a világon itt a második legmagasabb az oktatásban nem részesülő lánygyermekek száma;

| M. | mivel a lánygyermekek továbbra is gyakran válnak családon belüli erőszak, emberkereskedelem és kényszerházasság áldozataivá, illetve vitás kérdések rendezése során csere tárgyát képezik; |
| --- | --- |

M.

mivel a lánygyermekek továbbra is gyakran válnak családon belüli erőszak, emberkereskedelem és kényszerházasság áldozataivá, illetve vitás kérdések rendezése során csere tárgyát képezik;

| N. | mivel a nők és lányok elleni erőszak elkövetői a legtöbb esetben büntetlenül maradnak; |
| --- | --- |

N.

mivel a nők és lányok elleni erőszak elkövetői a legtöbb esetben büntetlenül maradnak;

| O. | mivel habár számos olyan törvény van érvényben Pakisztánban, amely hátrányos megkülönböztetésben részesíti a nőket, 2011 és 2012 során Pakisztán kormánya új – többek között a kényszerházasság, a nők munkahelyi és családon belüli zaklatása, illetve a savval elkövetett támadások elleni – jogszabályokat vezetett be a nőkkel szembeni megkülönböztetés és erőszak elleni hatékonyabb fellépés érdekében; mivel ezeket a törvényeket még mindig nem alkalmazzák és nem juttatják érvényre; |
| --- | --- |

O.

mivel habár számos olyan törvény van érvényben Pakisztánban, amely hátrányos megkülönböztetésben részesíti a nőket, 2011 és 2012 során Pakisztán kormánya új – többek között a kényszerházasság, a nők munkahelyi és családon belüli zaklatása, illetve a savval elkövetett támadások elleni – jogszabályokat vezetett be a nőkkel szembeni megkülönböztetés és erőszak elleni hatékonyabb fellépés érdekében; mivel ezeket a törvényeket még mindig nem alkalmazzák és nem juttatják érvényre;

| P. | mivel a tálib uralom bizonyos területeken történő erősödése hátrányosan érinti a nőket és lányokat, gátolva őket jogaik gyakorlásában; |
| --- | --- |

P.

mivel a tálib uralom bizonyos területeken történő erősödése hátrányosan érinti a nőket és lányokat, gátolva őket jogaik gyakorlásában;

| Q. | mivel az EU a 2012 márciusában elfogadott ötéves együttműködési tervben ismét megerősítette elkötelezettségét amellett, hogy erős, hosszú távú, a közös érdekeken és értékeken nyugvó partnerséget építsen fel Pakisztánnal, valamint hogy támogassa Pakisztán demokratikus intézményeit, polgári kormányát és civil társadalmát; |
| --- | --- |

Q.

mivel az EU a 2012 márciusában elfogadott ötéves együttműködési tervben ismét megerősítette elkötelezettségét amellett, hogy erős, hosszú távú, a közös érdekeken és értékeken nyugvó partnerséget építsen fel Pakisztánnal, valamint hogy támogassa Pakisztán demokratikus intézményeit, polgári kormányát és civil társadalmát;

| R. | mivel az EU kész folytatni az együttműködést, ám elvárja Pakisztántól, hogy tegyen eleget nemzetközi kötelezettségvállalásainak, elsősorban a biztonság és az emberi jogok, köztük a nők jogai terén; |
| --- | --- |

R.

mivel az EU kész folytatni az együttműködést, ám elvárja Pakisztántól, hogy tegyen eleget nemzetközi kötelezettségvállalásainak, elsősorban a biztonság és az emberi jogok, köztük a nők jogai terén;

| S. | mivel az EU és Pakisztán 2012. június 5-én bejelentette, hogy terrorizmusellenes irányítóbizottságot állít fel a terrorizmus elleni küzdelem terén folytatott szorosabb együttműködés érdekében; |
| --- | --- |

S.

mivel az EU és Pakisztán 2012. június 5-én bejelentette, hogy terrorizmusellenes irányítóbizottságot állít fel a terrorizmus elleni küzdelem terén folytatott szorosabb együttműködés érdekében;

| T. | mivel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (5) bekezdése kimondja, hogy a demokrácia előmozdítása és az emberi jogok és polgári szabadságjogok tiszteletben tartása az Európai Unió alapelvei és alapvető céljai közé tartozik, és a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatainak közös alapját képezi; mivel az uniós kereskedelmi és fejlesztési segítségnyújtás igénybevételének előfeltétele az emberi és kisebbségi jogok tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

T.

mivel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (5) bekezdése kimondja, hogy a demokrácia előmozdítása és az emberi jogok és polgári szabadságjogok tiszteletben tartása az Európai Unió alapelvei és alapvető céljai közé tartozik, és a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatainak közös alapját képezi; mivel az uniós kereskedelmi és fejlesztési segítségnyújtás igénybevételének előfeltétele az emberi és kisebbségi jogok tiszteletben tartása;

| 1. | élesen elítéli a Malálá Júszafzaj elleni erőszakos támadást és két osztálytársának súlyos megsebesítését, megjegyezve, hogy a támadás a gyermekjogok súlyos megsértését jelenti, és az alapvető emberi jogokkal és az összes pakisztáni emberijogvédővel szembeni támadásnak minősül; |
| --- | --- |

1.

élesen elítéli a Malálá Júszafzaj elleni erőszakos támadást és két osztálytársának súlyos megsebesítését, megjegyezve, hogy a támadás a gyermekjogok súlyos megsértését jelenti, és az alapvető emberi jogokkal és az összes pakisztáni emberijogvédővel szembeni támadásnak minősül;

| 2. | csodálatát és elismerését fejezi ki azért a bátorságért és elkötelezettségért, amelyet Malálá Júszafzaj tanúsított egészen fiatal korától kezdve a lányok iskoláztatáshoz való jogáért folytatott küzdelem terén, és amellyel sok hasonló korú lány számára szerepmodellé vált; üdvözli a pakisztáni katonaorvosok és az egyesült királyságbeli egészségügyi szakemberek gyors orvosi beavatkozását, és erősen reméli, hogy Malálá Júszafzaj teljesen felépül súlyos sérüléseiből; |
| --- | --- |

2.

csodálatát és elismerését fejezi ki azért a bátorságért és elkötelezettségért, amelyet Malálá Júszafzaj tanúsított egészen fiatal korától kezdve a lányok iskoláztatáshoz való jogáért folytatott küzdelem terén, és amellyel sok hasonló korú lány számára szerepmodellé vált; üdvözli a pakisztáni katonaorvosok és az egyesült királyságbeli egészségügyi szakemberek gyors orvosi beavatkozását, és erősen reméli, hogy Malálá Júszafzaj teljesen felépül súlyos sérüléseiből;

| 3. | üdvözli, hogy a pakisztáni társadalom jelentős része, iszlám tudósok és a legtöbb nagy politikai párt széles körben elítélték a támadást; felszólítja az összes politikai pártot, hogy egyértelműen ítéljék el a TTP-t mint a támadást magára vállaló szervezetet; |
| --- | --- |

3.

üdvözli, hogy a pakisztáni társadalom jelentős része, iszlám tudósok és a legtöbb nagy politikai párt széles körben elítélték a támadást; felszólítja az összes politikai pártot, hogy egyértelműen ítéljék el a TTP-t mint a támadást magára vállaló szervezetet;

| 4. | támogatását fejezi ki mindazon pakisztáni családoknak, akik ösztönzik lányaik oktatását; |
| --- | --- |

4.

támogatását fejezi ki mindazon pakisztáni családoknak, akik ösztönzik lányaik oktatását;

| 5. | felszólítja a pakisztáni kormányt, hogy biztosítsa Malálá Júszafzaj és családja biztonságát, és állítsa bíróság elé a támadás felelőseit; továbbá felhívja a pakisztáni kormányt, hogy biztosítsa a többi emberi jogi aktivista biztonságát, különös tekintettel a társadalomban és a politikában aktív szerepet vállaló nőkre és lányokra, akiket fenyegetések értek a Tálibán és más szélsőséges csoportok részéről; aggodalmát fejezi ki a bejelentett, a tizenhét éves Hinna Khant és családját ért fenyegetések miatt; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a pakisztáni kormányt, hogy biztosítsa Malálá Júszafzaj és családja biztonságát, és állítsa bíróság elé a támadás felelőseit; továbbá felhívja a pakisztáni kormányt, hogy biztosítsa a többi emberi jogi aktivista biztonságát, különös tekintettel a társadalomban és a politikában aktív szerepet vállaló nőkre és lányokra, akiket fenyegetések értek a Tálibán és más szélsőséges csoportok részéről; aggodalmát fejezi ki a bejelentett, a tizenhét éves Hinna Khant és családját ért fenyegetések miatt;

| 6. | mélyen aggasztónak tartja a nők és a lányok helyzetét, valamint a gyermekek és a nők jogainak pakisztáni megsértéséről szóló ismétlődő jelentéseket, ideértve azokat, amelyek szerint fegyveres csoportok gyermekeket használnak fel öngyilkos merényletek elkövetésére; hangsúlyozza, hogy sürgősen fokozottabb nemzetközi figyelmet kell fordítani a Pakisztánban élő nők és lányok helyzetére; |
| --- | --- |

6.

mélyen aggasztónak tartja a nők és a lányok helyzetét, valamint a gyermekek és a nők jogainak pakisztáni megsértéséről szóló ismétlődő jelentéseket, ideértve azokat, amelyek szerint fegyveres csoportok gyermekeket használnak fel öngyilkos merényletek elkövetésére; hangsúlyozza, hogy sürgősen fokozottabb nemzetközi figyelmet kell fordítani a Pakisztánban élő nők és lányok helyzetére;

| 7. | mélységesen aggódik az erőszakos szélsőségesség súlyosbodó tendenciája miatt, amely komoly veszélyt jelent a nőkre és a lányokra nézve, valamint a megfélemlítés és az erőszak alkalmazása miatt, amelynek nyomán már lányiskolákat gyújtottak fel és nőket korbácsoltak meg a Szövetségi Irányítású Törzsi Területek (FATA) és Khyber Pakhtunkhwa tartomány egyes részein; |
| --- | --- |

7.

mélységesen aggódik az erőszakos szélsőségesség súlyosbodó tendenciája miatt, amely komoly veszélyt jelent a nőkre és a lányokra nézve, valamint a megfélemlítés és az erőszak alkalmazása miatt, amelynek nyomán már lányiskolákat gyújtottak fel és nőket korbácsoltak meg a Szövetségi Irányítású Törzsi Területek (FATA) és Khyber Pakhtunkhwa tartomány egyes részein;

| 8. | sürgeti a pakisztáni hatóságokat, hogy indítsanak eljárást az erőszakra uszító személyek és csoportok ellen, különös tekintettel azokra, akik a más véleményen lévő egyének és csoportok meggyilkolására szólítanak fel; |
| --- | --- |

8.

sürgeti a pakisztáni hatóságokat, hogy indítsanak eljárást az erőszakra uszító személyek és csoportok ellen, különös tekintettel azokra, akik a más véleményen lévő egyének és csoportok meggyilkolására szólítanak fel;

| 9. | kéri, hogy a pakisztáni kormány tegyen sokkal többet a pakisztáni erőszakos eltüntetések több száz – ha nem több ezer – áldozatának felkutatása érdekében, akik között mindössze kilenc–tízéves lányok is vannak; felszólít az e probléma kiterjedtségével foglalkozó kormányzati belső vizsgálatok eredményeinek közzétételére; |
| --- | --- |

9.

kéri, hogy a pakisztáni kormány tegyen sokkal többet a pakisztáni erőszakos eltüntetések több száz – ha nem több ezer – áldozatának felkutatása érdekében, akik között mindössze kilenc–tízéves lányok is vannak; felszólít az e probléma kiterjedtségével foglalkozó kormányzati belső vizsgálatok eredményeinek közzétételére;

| 10. | üdvözli a Szövetségi Irányítású Törzsi Területeken (FATA) 2012. január 10-én bevezetett gyermekvédelmi politikát, amelynek célja a védelmi szolgálatoknak és gyermekvédelmi egységeknek a FATA összes hivatalában történő felállítására irányuló terv végrehajtása; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a Szövetségi Irányítású Törzsi Területeken (FATA) 2012. január 10-én bevezetett gyermekvédelmi politikát, amelynek célja a védelmi szolgálatoknak és gyermekvédelmi egységeknek a FATA összes hivatalában történő felállítására irányuló terv végrehajtása;

| 11. | üdvözli, hogy a Khyber Pakhtunkhwa tartományban már hatályban lévő 2010. évi gyermekvédelmi törvényt most azonnali hatállyal kiterjesztik a Tartományi Irányítású Törzsi Területekre (PATA), köztük a Szvat-völgyre; reméli, hogy a törvény eredményes alkalmazása elő fogja segíteni a PATA jogi szabályozás alá vonását; |
| --- | --- |

11.

üdvözli, hogy a Khyber Pakhtunkhwa tartományban már hatályban lévő 2010. évi gyermekvédelmi törvényt most azonnali hatállyal kiterjesztik a Tartományi Irányítású Törzsi Területekre (PATA), köztük a Szvat-völgyre; reméli, hogy a törvény eredményes alkalmazása elő fogja segíteni a PATA jogi szabályozás alá vonását;

| 12. | sürgeti a pakisztáni kormányt, hogy használja ki a jelenlegi lendületet a nők és lányok jogai terén történő tényleges előrelépésre, felülvizsgálva és megreformálva a Hadúd-rendeletek egy részét és a bizonyítási eljárásról szóló törvényt, a gyermekházasság korlátozásáról szóló jogszabályt és más, a nők jogállását és jogait sértő és őket jogi szempontból alárendelt szerepbe kényszerítő jogszabályokat; |
| --- | --- |

12.

sürgeti a pakisztáni kormányt, hogy használja ki a jelenlegi lendületet a nők és lányok jogai terén történő tényleges előrelépésre, felülvizsgálva és megreformálva a Hadúd-rendeletek egy részét és a bizonyítási eljárásról szóló törvényt, a gyermekházasság korlátozásáról szóló jogszabályt és más, a nők jogállását és jogait sértő és őket jogi szempontból alárendelt szerepbe kényszerítő jogszabályokat;

| 13. | üdvözli a pakisztáni kormány által 2011-ben és 2012-ben a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés és erőszak elleni hatékonyabb fellépés érdekében bevezetett új jogszabályokat, és felhívja a kormányt, hogy biztosítsa ezen új jogszabályok tényleges alkalmazását és érvényre jutását; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a pakisztáni kormány által 2011-ben és 2012-ben a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés és erőszak elleni hatékonyabb fellépés érdekében bevezetett új jogszabályokat, és felhívja a kormányt, hogy biztosítsa ezen új jogszabályok tényleges alkalmazását és érvényre jutását;

| 14. | sürgeti a pakisztáni kormányt, hogy szorosan működjön együtt az ENSZ-szel és az Európai Unióval a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása érdekében, különös tekintettel a 2. célkitűzésre, amely arra irányul, hogy „2015-re a gyermekek – fiúk és lányok egyaránt – a világon mindenhol kijárhassák az alapfokú iskolát”; felhívja a pakisztáni kormányt, hogy tekintse prioritásnak az iskolai oktatásban részesülő lányok számának növelését és az oktatásban való részvételük alatti biztonságuk szavatolását; |
| --- | --- |

14.

sürgeti a pakisztáni kormányt, hogy szorosan működjön együtt az ENSZ-szel és az Európai Unióval a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása érdekében, különös tekintettel a 2. célkitűzésre, amely arra irányul, hogy „2015-re a gyermekek – fiúk és lányok egyaránt – a világon mindenhol kijárhassák az alapfokú iskolát”; felhívja a pakisztáni kormányt, hogy tekintse prioritásnak az iskolai oktatásban részesülő lányok számának növelését és az oktatásban való részvételük alatti biztonságuk szavatolását;

| 15. | felhívja a pakisztáni kormányt, hogy fokozza az állami iskoláknak nyújtott támogatást, és tegyen hatékony intézkedéseket egy kötelező alaptanterv alapfokú oktatásban történő bevezetése, valamint az összes magán- vagy állami tulajdonú madraszára kiterjedő felügyeleti rendszer bevezetése érdekében, amely madraszák – különösen a vidéki térségekben – gyakran az egyetlen lehetőséget jelentik az oktatásban való részvételre; |
| --- | --- |

15.

felhívja a pakisztáni kormányt, hogy fokozza az állami iskoláknak nyújtott támogatást, és tegyen hatékony intézkedéseket egy kötelező alaptanterv alapfokú oktatásban történő bevezetése, valamint az összes magán- vagy állami tulajdonú madraszára kiterjedő felügyeleti rendszer bevezetése érdekében, amely madraszák – különösen a vidéki térségekben – gyakran az egyetlen lehetőséget jelentik az oktatásban való részvételre;

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy fejlesztési segélyezési politikája keretében a pakisztáni kormánnyal közösen dolgozzon ki a pakisztáni nők írni-olvasni tudásának és iskolázottságának javítására irányuló oktatási programokat; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Bizottságot, hogy fejlesztési segélyezési politikája keretében a pakisztáni kormánnyal közösen dolgozzon ki a pakisztáni nők írni-olvasni tudásának és iskolázottságának javítására irányuló oktatási programokat;

| 17. | sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, valamint a nemzetközi közösséget, hogy jelentős mértékben növeljék a nők és lányok nemi erőszakkal, visszaélésekkel és családon belüli erőszakkal szembeni védelmét célzó erőfeszítéseknek juttatott finanszírozást, továbbá támogassák a nőkkel és gyermekekkel szembeni hátrányos megkülönböztetés ellen fellépő civil társadalmi mozgalmakat lehetővé tévő intézkedéseket; |
| --- | --- |

17.

sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, valamint a nemzetközi közösséget, hogy jelentős mértékben növeljék a nők és lányok nemi erőszakkal, visszaélésekkel és családon belüli erőszakkal szembeni védelmét célzó erőfeszítéseknek juttatott finanszírozást, továbbá támogassák a nőkkel és gyermekekkel szembeni hátrányos megkülönböztetés ellen fellépő civil társadalmi mozgalmakat lehetővé tévő intézkedéseket;

| 18. | felhívja a Bizottságot, hogy teljesítse „A gyermekek különleges helyzetének figyelembevétele az Európai Unió külső fellépéseiben” című közleményében a gyermekekkel kapcsolatban tett ígéretét, és biztosítsa, hogy az Unió minden lehetőt megtesz a gyermekek jogainak előmozdítása és védelme érdekében; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Bizottságot, hogy teljesítse „A gyermekek különleges helyzetének figyelembevétele az Európai Unió külső fellépéseiben” című közleményében a gyermekekkel kapcsolatban tett ígéretét, és biztosítsa, hogy az Unió minden lehetőt megtesz a gyermekek jogainak előmozdítása és védelme érdekében;

| 19. | ragaszkodik hozzá, hogy valamennyi emberi jogi párbeszéd keretében kifejezetten foglalkozzanak a nők és a gyermekek jogaival, és különösen a nőkkel és lányokkal szembeni diszkrimináció és erőszak valamennyi formája – köztük a kényszerházasság, a családon belüli erőszak és az asszonygyilkosságok – elleni fellépés és azok felszámolása kérdésével, valamint kitart amellett, hogy el kell utasítani minden olyan érvelést, amely szokásokra, hagyományokra vagy vallási megfontolásokra hivatkozva próbál kitérni az ilyen brutális cselekmények felszámolásának kötelezettsége elől; úgy véli, hogy a gyermekházasságok megelőzése elengedhetetlen a pakisztáni serdülőkorú lányok alapvető jogainak biztosításához; |
| --- | --- |

19.

ragaszkodik hozzá, hogy valamennyi emberi jogi párbeszéd keretében kifejezetten foglalkozzanak a nők és a gyermekek jogaival, és különösen a nőkkel és lányokkal szembeni diszkrimináció és erőszak valamennyi formája – köztük a kényszerházasság, a családon belüli erőszak és az asszonygyilkosságok – elleni fellépés és azok felszámolása kérdésével, valamint kitart amellett, hogy el kell utasítani minden olyan érvelést, amely szokásokra, hagyományokra vagy vallási megfontolásokra hivatkozva próbál kitérni az ilyen brutális cselekmények felszámolásának kötelezettsége elől; úgy véli, hogy a gyermekházasságok megelőzése elengedhetetlen a pakisztáni serdülőkorú lányok alapvető jogainak biztosításához;

| 20. | felszólítja az illetékes uniós intézményeket, hogy a Pakisztánnal folytatott politikai párbeszéd folyamán továbbra is kezeljék hangsúlyosan a társadalom vallási toleranciájának ügyét, mivel ez a kérdés központi jelentőségű az iszlamista szélsőségek elleni hosszú távú küzdelem szempontjából; |
| --- | --- |

20.

felszólítja az illetékes uniós intézményeket, hogy a Pakisztánnal folytatott politikai párbeszéd folyamán továbbra is kezeljék hangsúlyosan a társadalom vallási toleranciájának ügyét, mivel ez a kérdés központi jelentőségű az iszlamista szélsőségek elleni hosszú távú küzdelem szempontjából;

| 21. | ösztönzi az illetékes uniós intézményeket, hogy ragaszkodjanak ahhoz, hogy a pakisztáni kormány tartsa tiszteletben az Európai Unió és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság közötti együttműködési megállapodásba foglalt, a demokráciára és az emberi jogokra vonatkozó záradékot; ismételten felszólítja az Európai Külügyi Szolgálatot és különösen az Európai Unió emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjét, hogy rendszeresen tegyenek jelentést az együttműködési megállapodás, illetve a demokráciára és az emberi jogokra vonatkozó záradék végrehajtásáról, és azon belül a nők és a gyermekek jogainak gyakorlásáról; |
| --- | --- |

21.

ösztönzi az illetékes uniós intézményeket, hogy ragaszkodjanak ahhoz, hogy a pakisztáni kormány tartsa tiszteletben az Európai Unió és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság közötti együttműködési megállapodásba foglalt, a demokráciára és az emberi jogokra vonatkozó záradékot; ismételten felszólítja az Európai Külügyi Szolgálatot és különösen az Európai Unió emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjét, hogy rendszeresen tegyenek jelentést az együttműködési megállapodás, illetve a demokráciára és az emberi jogokra vonatkozó záradék végrehajtásáról, és azon belül a nők és a gyermekek jogainak gyakorlásáról;

| 22. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Unió emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ nőügyi szervezetének (UN Women), az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, valamint Pakisztán kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Unió emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ nőügyi szervezetének (UN Women), az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, valamint Pakisztán kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek P7_TA(2011)0591.

(2)  HL C 136. E, 2012.5.11., 90. o.

(3)  HL C 161. E, 2011.5.31., 147. o.

(4)  Elfogadott szövegek P7_TA(2012)0126.

---

| 11.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 72/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 72/48

---

2012. október 26., péntekA kambodzsai helyzet

P7_TA(2012)0402

Az Európai Parlament 2012. október 26-i állásfoglalása a kambodzsai helyzetről (2012/2844(RSP))

2014/C 72 E/06

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az emberi jogok kambodzsai helyzetével foglalkozó különleges ENSZ-előadó 2012. július 16-i és szeptember 24-i jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok kambodzsai helyzetével foglalkozó különleges ENSZ-előadó 2012. július 16-i és szeptember 24-i jelentéseire,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Emberi Jogi Tanácsának 2012. szeptember 24-én tartott 21. ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Emberi Jogi Tanácsának 2012. szeptember 24-én tartott 21. ülésére,

| — | tekintettel Catherine Ashton, az EU főképviselőjének szóvivője által a kambodzsai emberijogvédők elítéléséről 2012. október 1-jén kiadott nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton, az EU főképviselőjének szóvivője által a kambodzsai emberijogvédők elítéléséről 2012. október 1-jén kiadott nyilatkozatára,

| — | tekintettel az EU választási megfigyelési missziójának a 2008. július 27-i kambodzsai országgyűlési választásokról szóló jelentésében foglalt javaslatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU választási megfigyelési missziójának a 2008. július 27-i kambodzsai országgyűlési választásokról szóló jelentésében foglalt javaslatokra,

| — | tekintettel tíz nem kormányzati szervezet De Gucht kereskedelmi biztoshoz intézett 2012. október 1-jei közös levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel tíz nem kormányzati szervezet De Gucht kereskedelmi biztoshoz intézett 2012. október 1-jei közös levelére,

| — | tekintettel az EU „fegyver kivételével mindent” kereskedelmi rendszerére, amely az összes legkevésbé fejlett ország (többek között Kambodzsa) esetében a fegyvereken kívül akadálytalan hozzáférést biztosít az Unióba exportált valamennyi termékük számára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU „fegyver kivételével mindent” kereskedelmi rendszerére, amely az összes legkevésbé fejlett ország (többek között Kambodzsa) esetében a fegyvereken kívül akadálytalan hozzáférést biztosít az Unióba exportált valamennyi termékük számára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelyeket Kambodzsa is aláírt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelyeket Kambodzsa is aláírt,

| — | tekintettel az ENSZ emberijogvédőkről szóló 1998. évi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberijogvédőkről szóló 1998. évi nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Kambodzsai Királyság közötti 1997. évi együttműködési megállapodásra (1), és különösen annak 1. (emberi jogok) és 19. cikkére (a megállapodás nem teljesítése), valamint a 19. cikkhez kapcsolódó 1. mellékletére (a megállapodás felfüggesztése abban az esetben, ha valamelyik fél megsérti az 1. cikket), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Kambodzsai Királyság közötti 1997. évi együttműködési megállapodásra (1), és különösen annak 1. (emberi jogok) és 19. cikkére (a megállapodás nem teljesítése), valamint a 19. cikkhez kapcsolódó 1. mellékletére (a megállapodás felfüggesztése abban az esetben, ha valamelyik fél megsérti az 1. cikket),

| — | tekintettel az ENSZ-közgyűlés 62. ülésszaka során 2007. szeptember 13-án elfogadott, az őslakos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-közgyűlés 62. ülésszaka során 2007. szeptember 13-án elfogadott, az őslakos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Kambodzsáról szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen a 2010. október 21-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kambodzsáról szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen a 2010. október 21-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az emberi jogok kambodzsai helyzetéről szóló legutóbbi jelentés elismeri, hogy Kambodzsa két évtizeden át tartó konfliktust követően és az 1991-es párizsi békemegállapodások óta előrelépést mutat a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság megerősítése terén; |
| --- | --- |

A.

mivel az emberi jogok kambodzsai helyzetéről szóló legutóbbi jelentés elismeri, hogy Kambodzsa két évtizeden át tartó konfliktust követően és az 1991-es párizsi békemegállapodások óta előrelépést mutat a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság megerősítése terén;

| B. | mivel négy emberijogvédőt – Mom Sonandót, a Kambodzsai Demokrata Szövetség elnökét és a Beehive rádió elnökét és alperes társait: Phorn Sreount, Touch Reamt és Kann Sovannt – államellenes bűncselekmény elkövetésével vádolták meg, és 2012. október 1-jén Phnom Penh városi bírósága valamennyiüket el is ítélte; |
| --- | --- |

B.

mivel négy emberijogvédőt – Mom Sonandót, a Kambodzsai Demokrata Szövetség elnökét és a Beehive rádió elnökét és alperes társait: Phorn Sreount, Touch Reamt és Kann Sovannt – államellenes bűncselekmény elkövetésével vádolták meg, és 2012. október 1-jén Phnom Penh városi bírósága valamennyiüket el is ítélte;

| C. | mivel a biztonsági erők továbbra is túlzott erőt alkalmaznak a tüntetőkkel szemben; mivel 2012. április 26-án a rendőrség agyonlőtte Chut Wuttyt, az illegális fakitermeléseket kivizsgáló vezető környezetvédelmi aktivistát; mivel 2012. május 22-én tizenhárom, Boeung Kak régióból származó női aktivistát önkényesen letartóztattak és hosszú börtönbüntetésre ítéltek amiatt, hogy békés tüntetést tartottak azon a területen, amelynek hasznosítása közösségüket érinti; mivel a nemzetközi nyomás hatására szabadon engedték őket, de bűnösségüket fenntartották; mivel 2012. május 16-án a biztonsági erők agyonlőttek egy 14 éves lányt, Heng Chanthát, és a halál okának felderítésére nem indult vizsgálat; |
| --- | --- |

C.

mivel a biztonsági erők továbbra is túlzott erőt alkalmaznak a tüntetőkkel szemben; mivel 2012. április 26-án a rendőrség agyonlőtte Chut Wuttyt, az illegális fakitermeléseket kivizsgáló vezető környezetvédelmi aktivistát; mivel 2012. május 22-én tizenhárom, Boeung Kak régióból származó női aktivistát önkényesen letartóztattak és hosszú börtönbüntetésre ítéltek amiatt, hogy békés tüntetést tartottak azon a területen, amelynek hasznosítása közösségüket érinti; mivel a nemzetközi nyomás hatására szabadon engedték őket, de bűnösségüket fenntartották; mivel 2012. május 16-án a biztonsági erők agyonlőttek egy 14 éves lányt, Heng Chanthát, és a halál okának felderítésére nem indult vizsgálat;

| D. | mivel az elmúlt évtized során a kormány gazdasági célú új földkoncessziós politikája következtében legalább 400 000 ember kényszerült lakóhelye elhagyására, illetve a hatóságok és a vállalatok megfosztották őket földjüktől, házuktól és megélhetésüktől, ami a közösségekkel való durva összecsapásokhoz és a szegénység súlyosbodásához vezetett; |
| --- | --- |

D.

mivel az elmúlt évtized során a kormány gazdasági célú új földkoncessziós politikája következtében legalább 400 000 ember kényszerült lakóhelye elhagyására, illetve a hatóságok és a vállalatok megfosztották őket földjüktől, házuktól és megélhetésüktől, ami a közösségekkel való durva összecsapásokhoz és a szegénység súlyosbodásához vezetett;

| E. | mivel 2012 augusztusában a kambodzsai kormány legalább 2 157 744 hektárnyi gazdasági célú földkoncessziót hagyott jóvá több mint 200 vállalat számára, gyakran megsértve a 2001. évi földtörvény rendelkezéseit és megkerülve az olyan jogi biztosítékokat, mint például a koncessziók védett területek esetében való megakadályozásával, a társadalmi hatásvizsgálatok elvégzésével, valamint az azzal kapcsolatos kötelezettség, hogy meg kell szerezni az őslakos közösségek befolyástól mentes, előzetes és tájékozottságon alapuló beleegyezését; |
| --- | --- |

E.

mivel 2012 augusztusában a kambodzsai kormány legalább 2 157 744 hektárnyi gazdasági célú földkoncessziót hagyott jóvá több mint 200 vállalat számára, gyakran megsértve a 2001. évi földtörvény rendelkezéseit és megkerülve az olyan jogi biztosítékokat, mint például a koncessziók védett területek esetében való megakadályozásával, a társadalmi hatásvizsgálatok elvégzésével, valamint az azzal kapcsolatos kötelezettség, hogy meg kell szerezni az őslakos közösségek befolyástól mentes, előzetes és tájékozottságon alapuló beleegyezését;

| F. | mivel Hun Szen miniszterelnök 2012 májusában kiadott egy direktívát, amely moratóriumot rendel el a gazdasági célú új földkoncessziókra, és előírja a fennálló koncessziók felülvizsgálatát; mivel a direktíva ellenére legalább 12 új koncessziót hagytak jóvá, mert a direktívában található egy jogi kiskapu, amely engedélyezi azokat az új koncessziókat, amelyek esetében már előrehaladott fázisban tartanak a tárgyalások, illetve amelyekkel kapcsolatban elvi megállapodás született; mivel nem került sor a már fennálló földkoncessziók igazi felülvizsgálatára, és egyetlen problémás esetet sem számoltak fel; |
| --- | --- |

F.

mivel Hun Szen miniszterelnök 2012 májusában kiadott egy direktívát, amely moratóriumot rendel el a gazdasági célú új földkoncessziókra, és előírja a fennálló koncessziók felülvizsgálatát; mivel a direktíva ellenére legalább 12 új koncessziót hagytak jóvá, mert a direktívában található egy jogi kiskapu, amely engedélyezi azokat az új koncessziókat, amelyek esetében már előrehaladott fázisban tartanak a tárgyalások, illetve amelyekkel kapcsolatban elvi megállapodás született; mivel nem került sor a már fennálló földkoncessziók igazi felülvizsgálatára, és egyetlen problémás esetet sem számoltak fel;

| G. | mivel az ENSZ különleges előadója jelentésének legfontosabb megállapításai szerint alapvető hibák vannak a kambodzsai választások lebonyolításában, és sürgős reformokra van szükség ahhoz, hogy a kambodzsaiak bízzanak a választási folyamatban, hiszen közelegnek a 2013. júliusi általános választások; |
| --- | --- |

G.

mivel az ENSZ különleges előadója jelentésének legfontosabb megállapításai szerint alapvető hibák vannak a kambodzsai választások lebonyolításában, és sürgős reformokra van szükség ahhoz, hogy a kambodzsaiak bízzanak a választási folyamatban, hiszen közelegnek a 2013. júliusi általános választások;

| H. | mivel Kambodzsa legutóbbi országos választásait követően az EU kambodzsai választási megfigyelő missziója megállapította, hogy a választások nem feleltek meg a demokratikus választásokra vonatkozó nemzetközi normáknak, valamint felszólította a kambodzsai kormányt számos alapvető választási reform végrehajtására; |
| --- | --- |

H.

mivel Kambodzsa legutóbbi országos választásait követően az EU kambodzsai választási megfigyelő missziója megállapította, hogy a választások nem feleltek meg a demokratikus választásokra vonatkozó nemzetközi normáknak, valamint felszólította a kambodzsai kormányt számos alapvető választási reform végrehajtására;

| I. | mivel az EU Kambodzsa legnagyobb adományozója, |
| --- | --- |

I.

mivel az EU Kambodzsa legnagyobb adományozója,

| 1. | elutasít a politikai bírálatokat megfogalmazók, a parlamenti ellenzékhez tartozó politikusok, köztük Sam Rainsy, az emberijogvédők és a földdel kapcsolatos jogokért küzdő aktivisták elleni mindenfajta politikailag motivált ítéletet és büntetést, továbbá sajnálatát fejezi ki Chut Wutty és Heng Chantha halála miatt, akiket a békés tiltakozáshoz való joguk gyakorlása közben öltek meg; |
| --- | --- |

1.

elutasít a politikai bírálatokat megfogalmazók, a parlamenti ellenzékhez tartozó politikusok, köztük Sam Rainsy, az emberijogvédők és a földdel kapcsolatos jogokért küzdő aktivisták elleni mindenfajta politikailag motivált ítéletet és büntetést, továbbá sajnálatát fejezi ki Chut Wutty és Heng Chantha halála miatt, akiket a békés tiltakozáshoz való joguk gyakorlása közben öltek meg;

| 2. | felszólít Mom Sonando, valamint a kormányt bíráló más személyek és a földdel kapcsolatos jogokért küzdő aktivisták, akiket kizárólag politikai okok miatt tartanak fogva, azonnali és feltétel nélküli szabad lábra helyezésére; |
| --- | --- |

2.

felszólít Mom Sonando, valamint a kormányt bíráló más személyek és a földdel kapcsolatos jogokért küzdő aktivisták, akiket kizárólag politikai okok miatt tartanak fogva, azonnali és feltétel nélküli szabad lábra helyezésére;

| 3. | hangsúlyozza, hogy mindenkit, aki felelős az emberi jogok megsértésért, azonosítani kell, és tetteiért felelősségre kell vonni; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy mindenkit, aki felelős az emberi jogok megsértésért, azonosítani kell, és tetteiért felelősségre kell vonni;

| 4. | hangsúlyozza az ENSZ különleges előadójának megállapítását, miszerint foglalkozni kell a földkoncessziókkal kapcsolatos súlyos és széles körben elterjedt emberi jogi visszaélésekkel és orvosolni kell őket; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza az ENSZ különleges előadójának megállapítását, miszerint foglalkozni kell a földkoncessziókkal kapcsolatos súlyos és széles körben elterjedt emberi jogi visszaélésekkel és orvosolni kell őket;

| 5. | sürgeti a kambodzsai kormányt, hogy állítsa le az összes erőszakos kilakoltatást, vizsgálja felül a 2012. májusi direktívát, és vezessen be és hajtson végre moratóriumot a kambodzsai kilakoltatásokra addig, amíg nem lép érvénybe egy átlátható és az elszámoltatást lehetővé tevő jogi keret, valamint megfelelő politikák, amelyek biztosítják, hogy a gazdasági célú jövőbeli földkoncessziókat a nemzetközi emberi jogi jogszabályokkal összhangban hagyják jóvá, továbbá azt, hogy valamennyi erőszakkal kilakoltatott személy számára megfelelő ellentételezést és alkalmas lakóhelyet garantáljanak; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a kambodzsai kormányt, hogy állítsa le az összes erőszakos kilakoltatást, vizsgálja felül a 2012. májusi direktívát, és vezessen be és hajtson végre moratóriumot a kambodzsai kilakoltatásokra addig, amíg nem lép érvénybe egy átlátható és az elszámoltatást lehetővé tevő jogi keret, valamint megfelelő politikák, amelyek biztosítják, hogy a gazdasági célú jövőbeli földkoncessziókat a nemzetközi emberi jogi jogszabályokkal összhangban hagyják jóvá, továbbá azt, hogy valamennyi erőszakkal kilakoltatott személy számára megfelelő ellentételezést és alkalmas lakóhelyet garantáljanak;

| 6. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja ki a mezőgazdasági termékek Európai Unióba történő kivitelével kapcsolatos agráripari fejlődést szolgáló gazdasági célú földkoncessziók eredményeként kialakult emberi jogi visszaélések elharapózását, továbbá hogy átmenetileg függessze fel a kambodzsai mezőgazdasági termékekre vonatkozó „fegyver kivételével mindent” preferenciákat olyan esetekben, amikor emberi jogi visszaélésekre derül fény; felhívja a figyelmet a kambodzsai miniszterelnök azon határozatára, miszerint le kell állítani a gazdasági célú új földkoncessziókat és azon ígéretére, hogy a fennálló koncessziókat felülvizsgálja; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja ki a mezőgazdasági termékek Európai Unióba történő kivitelével kapcsolatos agráripari fejlődést szolgáló gazdasági célú földkoncessziók eredményeként kialakult emberi jogi visszaélések elharapózását, továbbá hogy átmenetileg függessze fel a kambodzsai mezőgazdasági termékekre vonatkozó „fegyver kivételével mindent” preferenciákat olyan esetekben, amikor emberi jogi visszaélésekre derül fény; felhívja a figyelmet a kambodzsai miniszterelnök azon határozatára, miszerint le kell állítani a gazdasági célú új földkoncessziókat és azon ígéretére, hogy a fennálló koncessziókat felülvizsgálja;

| 7. | sürgeti, hogy a kambodzsai kormány, a nemzeti választási bizottság és a tartományi választási bizottság hajtsa végre a választási rendszer reformjára vonatkozó legutóbbi ENSZ-ajánlásokat, hogy e rendszer a szavazatok leadása előtt, alatt és után megfeleljen a nemzetközi normáknak; felszólítja a Bizottságot, hogy közelről kövesse nyomon az ENSZ-ajánlások kambodzsai hatóságok által történő végrehajtását; |
| --- | --- |

7.

sürgeti, hogy a kambodzsai kormány, a nemzeti választási bizottság és a tartományi választási bizottság hajtsa végre a választási rendszer reformjára vonatkozó legutóbbi ENSZ-ajánlásokat, hogy e rendszer a szavazatok leadása előtt, alatt és után megfeleljen a nemzetközi normáknak; felszólítja a Bizottságot, hogy közelről kövesse nyomon az ENSZ-ajánlások kambodzsai hatóságok által történő végrehajtását;

| 8. | aggodalommal tölti el Sam Rainsy, a Sam Rainsy Párt elnökének helyzete, akit feltehetőleg politikai indíttatásból ítéltek el; sürgeti a kambodzsai kormányt és az ellenzéki pártokat, hogy törekedjenek a megbékélésre, hogy a választási folyamat hitelessége érdekében az ellenzék számára lehetővé váljon, hogy a kambodzsai politikai életben és a közelgő választásokon teljes mértékben részt vehessen; |
| --- | --- |

8.

aggodalommal tölti el Sam Rainsy, a Sam Rainsy Párt elnökének helyzete, akit feltehetőleg politikai indíttatásból ítéltek el; sürgeti a kambodzsai kormányt és az ellenzéki pártokat, hogy törekedjenek a megbékélésre, hogy a választási folyamat hitelessége érdekében az ellenzék számára lehetővé váljon, hogy a kambodzsai politikai életben és a közelgő választásokon teljes mértékben részt vehessen;

| 9. | ösztönzi a kambodzsai kormányt, hogy erősítse meg a demokráciát, a jogállamiságot, az emberi jogok és alapvető szabadságok – elsősorban a sajtó-, a véleménynyilvánítás és a gyülekezési szabadság – tiszteletben tartását, mivel ezek az értékek alapvető elemei az EU–Kambodzsa Együttműködési Megállapodásnak, amint azt a megállapodás 1. cikke is meghatározza; |
| --- | --- |

9.

ösztönzi a kambodzsai kormányt, hogy erősítse meg a demokráciát, a jogállamiságot, az emberi jogok és alapvető szabadságok – elsősorban a sajtó-, a véleménynyilvánítás és a gyülekezési szabadság – tiszteletben tartását, mivel ezek az értékek alapvető elemei az EU–Kambodzsa Együttműködési Megállapodásnak, amint azt a megállapodás 1. cikke is meghatározza;

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Kambodzsai Királyság kormányának és parlamentjének, a Bizottság alelnökének/ az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az ENSZ emberi jogi különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ASEAN tagállamok kormányainak, valamint az ENSZ főtitkárának és emberi jogi főbiztosának. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Kambodzsai Királyság kormányának és parlamentjének, a Bizottság alelnökének/ az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az ENSZ emberi jogi különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ASEAN tagállamok kormányainak, valamint az ENSZ főtitkárának és emberi jogi főbiztosának.

---

(1)  HL L 269., 1999.10.19., 18. o.

(2)  HL C 70. E, 2012.3.8., 90. o.

---

| 11.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 72/51 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 72/51

---

2012. október 26., péntekInnovatív pénzügyi eszközök a következő többéves pénzügyi kerettel összefüggésben

P7_TA(2012)0404

Az Európai Parlament 2012. október 26-i állásfoglalása az innovatív pénzügyi eszközökről a következő többéves pénzügyi kerettel összefüggésben (2012/2027(INI))

2014/C 72 E/07

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” (COM(2011)0500), „Az innovatív pénzügyi eszközök következő generációjának kerete: az EU tőke- és hitelfinanszírozási platformjai” (COM(2011)0662) („a pénzügyi eszközökről szóló közlemény”), „Az integrált európai infrastruktúrára vonatkozó intézkedéscsomag” (COM(2011)0676), „Cselekvési terv a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásának javítására” (COM(2011)0870), valamint „Az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakasza” (COM(2011)0660) című közleményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” (COM(2011)0500), „Az innovatív pénzügyi eszközök következő generációjának kerete: az EU tőke- és hitelfinanszírozási platformjai” (COM(2011)0662) („a pénzügyi eszközökről szóló közlemény”), „Az integrált európai infrastruktúrára vonatkozó intézkedéscsomag” (COM(2011)0676), „Cselekvési terv a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásának javítására” (COM(2011)0870), valamint „Az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakasza” (COM(2011)0660) című közleményeire,

| — | tekintettel a Bizottság javaslataira, nevezetesen a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0398), az Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2010)0815), a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról szóló 1639/2006/EK határozat, valamint a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól szóló 680/2007/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0659), a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0809), a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (2014–2020) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0834), a Kreatív Európa program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0785), az Unió oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogramja, az „ERASMUS MINDENKINEK” létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0788), az európai összekapcsolódási eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0665), az Európai Unió társadalmi változás és innováció programjáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0609), a Közös Stratégiai Kerethez tartozó Európai Regionális Fejlesztési Alapra, Európai Szociális Alapra, Kohéziós Alapra, Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0615), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság javaslataira, nevezetesen a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0398), az Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2010)0815), a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról szóló 1639/2006/EK határozat, valamint a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól szóló 680/2007/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0659), a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0809), a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (2014–2020) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0834), a Kreatív Európa program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0785), az Unió oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogramja, az „ERASMUS MINDENKINEK” létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0788), az európai összekapcsolódási eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0665), az Európai Unió társadalmi változás és innováció programjáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0609), a Közös Stratégiai Kerethez tartozó Európai Regionális Fejlesztési Alapra, Európai Szociális Alapra, Kohéziós Alapra, Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0615),

| — | tekintettel a Bizottság szolgálatainak „Financial Instruments in Cohesion Policy” (Pénzügyi eszközök a kohéziós politikában) (SWD(2012)0036) és „Elements for a Common Strategic Framework 2014 to 2020 - the European Regional Development Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund” (A 2014–2020 közötti időszakra szóló közös stratégiai keret összetevői – az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Kohéziós Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap) (SWD(2012)0061) című munkadokumentumaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság szolgálatainak „Financial Instruments in Cohesion Policy” (Pénzügyi eszközök a kohéziós politikában) (SWD(2012)0036) és „Elements for a Common Strategic Framework 2014 to 2020 - the European Regional Development Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund” (A 2014–2020 közötti időszakra szóló közös stratégiai keret összetevői – az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Kohéziós Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap) (SWD(2012)0061) című munkadokumentumaira,

| — | tekintettel a Számvevőszék „A kkv-garanciakeret ellenőrzése” című, 4/2011. számú különjelentésére és „Az Európai Regionális Fejlesztési Alapból támogatott pénzügyi konstrukciók kkv-k részére” című, 2/2012. számú különjelentésére, valamint a Számvevőszék strukturális alapokról és a Kohéziós Alapról szóló rendeletre irányuló javaslatról szóló, 7/2011. számú véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszék „A kkv-garanciakeret ellenőrzése” című, 4/2011. számú különjelentésére és „Az Európai Regionális Fejlesztési Alapból támogatott pénzügyi konstrukciók kkv-k részére” című, 2/2012. számú különjelentésére, valamint a Számvevőszék strukturális alapokról és a Kohéziós Alapról szóló rendeletre irányuló javaslatról szóló, 7/2011. számú véleményére,

| — | tekintettel 2011. június 8-i, „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című állásfoglalására (1), és 2011. július 6-i, „a pénzügyi, gazdasági és szociális válságról: a szükséges intézkedésekre és kezdeményezésekre irányuló ajánlások” című állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2011. június 8-i, „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című állásfoglalására (1), és 2011. július 6-i, „a pénzügyi, gazdasági és szociális válságról: a szükséges intézkedésekre és kezdeményezésekre irányuló ajánlások” című állásfoglalására (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0270/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0270/2012),

| A. | mivel a 2000-es évek eleje óta az uniós intézmények egy sor olyan innovatív pénzügyi eszközt dolgoztak ki, melyek az uniós költségvetésből folyósított támogatásokat és az állami és/vagy magánforrásból származó finanszírozást kiegészítő jelleggel kombináló mechanizmusokon alapulnak az Unió stratégiai célkitűzéseinek megvalósításához rendelkezésre álló beruházási volumen növelése céljából; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2000-es évek eleje óta az uniós intézmények egy sor olyan innovatív pénzügyi eszközt dolgoztak ki, melyek az uniós költségvetésből folyósított támogatásokat és az állami és/vagy magánforrásból származó finanszírozást kiegészítő jelleggel kombináló mechanizmusokon alapulnak az Unió stratégiai célkitűzéseinek megvalósításához rendelkezésre álló beruházási volumen növelése céljából;

| B. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodás 49. pontja kimondja, hogy „[a]z intézmények egyetértenek abban, hogy az Európai Unió költségvetése emelőhatásának a finanszírozás ösztönzésének növelése révén történő megerősítéséhez szükség van a társfinanszírozási mechanizmusok bevezetésére. Egyetértenek a megfelelő, az állami és magánbefektetők katalizátoraként működő többéves pénzügyi eszközök kidolgozásának támogatásában”; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodás 49. pontja kimondja, hogy „[a]z intézmények egyetértenek abban, hogy az Európai Unió költségvetése emelőhatásának a finanszírozás ösztönzésének növelése révén történő megerősítéséhez szükség van a társfinanszírozási mechanizmusok bevezetésére. Egyetértenek a megfelelő, az állami és magánbefektetők katalizátoraként működő többéves pénzügyi eszközök kidolgozásának támogatásában”;

| C. | mivel a becslések szerint jelenleg az uniós költségvetés 1,3 %-át szentelik az innovatív pénzügyi eszközökre, tudván, hogy a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi terv keretében az Unió 14 pénzügyi eszközt dolgozott ki belső politikái területén (3 milliárd EUR az 1a kategóriában, azaz a rendelkezésre álló költségvetés 3,4 %-a, és nagyjából 5,9 milliárd EUR a regionális és kohéziós politika címén) és 11-et a külső politikák területén (1,2 milliárd EUR, azaz a 4. kategória költségvetésének 2,2 %-a, figyelmen kívül hagyva az Európai Fejlesztési Alap keretében kidolgozott pénzügyi eszközöket); |
| --- | --- |

C.

mivel a becslések szerint jelenleg az uniós költségvetés 1,3 %-át szentelik az innovatív pénzügyi eszközökre, tudván, hogy a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi terv keretében az Unió 14 pénzügyi eszközt dolgozott ki belső politikái területén (3 milliárd EUR az 1a kategóriában, azaz a rendelkezésre álló költségvetés 3,4 %-a, és nagyjából 5,9 milliárd EUR a regionális és kohéziós politika címén) és 11-et a külső politikák területén (1,2 milliárd EUR, azaz a 4. kategória költségvetésének 2,2 %-a, figyelmen kívül hagyva az Európai Fejlesztési Alap keretében kidolgozott pénzügyi eszközöket);

| D. | tekintettel az Unió által a pénzügyi eszközök kezelése terén szerzett tapasztalatra és az eddig megjelent számos, egymásnak ellentmondó értékelésre és hatástanulmányra; |
| --- | --- |

D.

tekintettel az Unió által a pénzügyi eszközök kezelése terén szerzett tapasztalatra és az eddig megjelent számos, egymásnak ellentmondó értékelésre és hatástanulmányra;

| E. | mivel 2011. június 8-i, „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című állásfoglalása szerint az innovatív pénzügyi eszközökre vonatkozó végrehajtási keretrendszert rendes jogalkotási eljárás keretében kell elfogadni, amely garantálja a folyamatos információáramlást és a költségvetési hatóság részvételét az említett eszközök Unióban történő felhasználása tekintetében, valamint lehetővé teszi a Parlament számára a politikai célok teljesülésének ellenőrzését, az Európai Számvevőszék számára pedig az említett eszközök feletti fokozott ellenőrzést; |
| --- | --- |

E.

mivel 2011. június 8-i, „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című állásfoglalása szerint az innovatív pénzügyi eszközökre vonatkozó végrehajtási keretrendszert rendes jogalkotási eljárás keretében kell elfogadni, amely garantálja a folyamatos információáramlást és a költségvetési hatóság részvételét az említett eszközök Unióban történő felhasználása tekintetében, valamint lehetővé teszi a Parlament számára a politikai célok teljesülésének ellenőrzését, az Európai Számvevőszék számára pedig az említett eszközök feletti fokozott ellenőrzést;

Az innovatív pénzügyi eszközök napjainkig

| 1. | emlékeztet arra, hogy az innovatív pénzügyi eszközök európai szintű használatát arra dolgozták ki, hogy az Unió a célkitűzéseivel összhangban növelni tudják az európai reálgazdaságba történő beruházások volumenét az uniós költségvetésből előirányzott források folyamatos csökkenése mellett, miközben az Unió politikai célkitűzései és ebből fakadóan igényei is egyre ambiciózusabbak; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy az innovatív pénzügyi eszközök európai szintű használatát arra dolgozták ki, hogy az Unió a célkitűzéseivel összhangban növelni tudják az európai reálgazdaságba történő beruházások volumenét az uniós költségvetésből előirányzott források folyamatos csökkenése mellett, miközben az Unió politikai célkitűzései és ebből fakadóan igényei is egyre ambiciózusabbak;

| 2. | kiemeli, hogy az innovatív pénzügyi eszközök végső célja és létezésük oka a piaci kudarcok és az optimálistól elmaradó befektetések esetén gyakorolt katalizátorhatásukon nyugszik, amely lehetővé teszi, hogy az uniós költségvetés hozzájárulása alapján köz- vagy magánszférabeli finanszírozási forrásokat vegyenek igénybe olyan projektekhez, amelyek esetében a piac kudarcot vall vagy nem tökéletes; megjegyzi, hogy így a közösségi beavatkozás lehetővé teszi a kockázatok költségének csökkentését azáltal, hogy azt részben felvállalja, és ily módon megkönnyítse e projektek kivitelezését; |
| --- | --- |

2.

kiemeli, hogy az innovatív pénzügyi eszközök végső célja és létezésük oka a piaci kudarcok és az optimálistól elmaradó befektetések esetén gyakorolt katalizátorhatásukon nyugszik, amely lehetővé teszi, hogy az uniós költségvetés hozzájárulása alapján köz- vagy magánszférabeli finanszírozási forrásokat vegyenek igénybe olyan projektekhez, amelyek esetében a piac kudarcot vall vagy nem tökéletes; megjegyzi, hogy így a közösségi beavatkozás lehetővé teszi a kockázatok költségének csökkentését azáltal, hogy azt részben felvállalja, és ily módon megkönnyítse e projektek kivitelezését;

| 3. | megjegyzi azt is, hogy az eddig kidolgozott innovatív pénzügyi eszközök egymástól rendkívül eltérő, igen sokféle típusú beavatkozást fedtek le, a sajáttőke-alapokban/kockázatitőke-alapokban (equity/venture capital) való részesedéstől a pénzügyi közvetítőknek (főként bankoknak) nyújtott garanciamechanizmusokig/viszontgaranciáig, a pénzügyi intézményekkel a kockázatot különböző eszközök révén megosztva a beruházás, az innováció és a kutatás előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi azt is, hogy az eddig kidolgozott innovatív pénzügyi eszközök egymástól rendkívül eltérő, igen sokféle típusú beavatkozást fedtek le, a sajáttőke-alapokban/kockázatitőke-alapokban (equity/venture capital) való részesedéstől a pénzügyi közvetítőknek (főként bankoknak) nyújtott garanciamechanizmusokig/viszontgaranciáig, a pénzügyi intézményekkel a kockázatot különböző eszközök révén megosztva a beruházás, az innováció és a kutatás előmozdítása érdekében;

| 4. | megállapítja, hogy ez a sokszínűség a lefedett területek változatossága miatt is indokolt (kkv-k támogatása, energia, éghajlatváltozás, foglalkoztatás és mikrohitel, kutatás és innováció, közlekedési infrastruktúra, információs technológiák); |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy ez a sokszínűség a lefedett területek változatossága miatt is indokolt (kkv-k támogatása, energia, éghajlatváltozás, foglalkoztatás és mikrohitel, kutatás és innováció, közlekedési infrastruktúra, információs technológiák);

| 5. | határozottan emlékeztet arra, hogy az innovatív pénzügyi eszközök igénybevételét szigorú jogi (a jogalkotó hatóság szükséges beleegyezése) és költségvetési keret szabályozza; megjegyzi, hogy az innovatív pénzügyi eszközök igénybevétele nem jelent előre nem látható költségvetési terhet az uniós költségvetés számára, mivel a közösségi költségvetést terhelő kötelezettségvállalásoknak felső határértékkel kell rendelkezniük, és az az éves költségvetési előirányzatok alapján az innovatív pénzügyi eszközök számára az uniós hozzájárulásból előirányzott, a költségvetési hatóság által megállapított összegekre korlátozódik, és nem kerülhet sor az uniós költségvetést terhelő függő kötelezettségek megállapítására; hozzáteszi, hogy épp ellenkezőleg, az innovatív pénzügyi eszközök hozzájárulnak a közforrásokkal történő hatékony és eredményes gazdálkodás célkitűzéséhez, amennyiben a folyósított költségvetési hozzájárulás olyan bevételeket generál, melyeket újból be lehet fektetni az innovatív pénzügyi eszközökbe (reflows), ami lehetővé teszi az innovatív pénzügyi eszközök beavatkozási kapacitásának megerősítését és a közösségi intézkedés hatékonyságának növelését; ezért hangsúlyozza, hogy az Európai Számvevőszéknek megfelelően ellenőriznie kell az innovatív pénzügyi eszközökből finanszírozott műveleteket, és a megállapításairól teljes körűen tájékoztatnia kell a társjogalkotókat; |
| --- | --- |

5.

határozottan emlékeztet arra, hogy az innovatív pénzügyi eszközök igénybevételét szigorú jogi (a jogalkotó hatóság szükséges beleegyezése) és költségvetési keret szabályozza; megjegyzi, hogy az innovatív pénzügyi eszközök igénybevétele nem jelent előre nem látható költségvetési terhet az uniós költségvetés számára, mivel a közösségi költségvetést terhelő kötelezettségvállalásoknak felső határértékkel kell rendelkezniük, és az az éves költségvetési előirányzatok alapján az innovatív pénzügyi eszközök számára az uniós hozzájárulásból előirányzott, a költségvetési hatóság által megállapított összegekre korlátozódik, és nem kerülhet sor az uniós költségvetést terhelő függő kötelezettségek megállapítására; hozzáteszi, hogy épp ellenkezőleg, az innovatív pénzügyi eszközök hozzájárulnak a közforrásokkal történő hatékony és eredményes gazdálkodás célkitűzéséhez, amennyiben a folyósított költségvetési hozzájárulás olyan bevételeket generál, melyeket újból be lehet fektetni az innovatív pénzügyi eszközökbe (reflows), ami lehetővé teszi az innovatív pénzügyi eszközök beavatkozási kapacitásának megerősítését és a közösségi intézkedés hatékonyságának növelését; ezért hangsúlyozza, hogy az Európai Számvevőszéknek megfelelően ellenőriznie kell az innovatív pénzügyi eszközökből finanszírozott műveleteket, és a megállapításairól teljes körűen tájékoztatnia kell a társjogalkotókat;

| 6. | emlékeztet arra, hogy a befektetési helyzeteknek három típusa van: 1) optimális, ha a befektetés egyértelműen pozitív megtérüléssel jár és a piacról finanszírozható; 2) az optimálistól elmaradó, ha fennáll ugyan bizonyos mértékű megtérülés, de ez nem elégséges a piac általi finanszírozás biztosítására, és valamely innovatív pénzügyi eszköz alkalmazása indokolt; 3) csak csekély mértékű vagy semmilyen megtérülés nem jelentkezik, emiatt támogatások formájában uniós fellépésre van szükség, amelyek adott esetben innovatív pénzügyi eszközökkel is kombinálhatók; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy a befektetési helyzeteknek három típusa van: 1) optimális, ha a befektetés egyértelműen pozitív megtérüléssel jár és a piacról finanszírozható; 2) az optimálistól elmaradó, ha fennáll ugyan bizonyos mértékű megtérülés, de ez nem elégséges a piac általi finanszírozás biztosítására, és valamely innovatív pénzügyi eszköz alkalmazása indokolt; 3) csak csekély mértékű vagy semmilyen megtérülés nem jelentkezik, emiatt támogatások formájában uniós fellépésre van szükség, amelyek adott esetben innovatív pénzügyi eszközökkel is kombinálhatók;

| 7. | megismétli, hogy az innovatív pénzügyi eszközök kidolgozásának olyan stratégia részét kell képeznie, amely nem az uniós költségvetés csökkentésére, hanem felhasználásnak optimalizálására irányul, és örömét fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság az innovatív pénzügyi eszközökről szóló fent említett közleményében elismeri, hogy „az innovatív pénzügyi eszközök fokozottabb használatára irányuló törekvés mögött nem a támogatásoknak a pénzügyi eszközökkel való kiváltásának szándéka áll”; |
| --- | --- |

7.

megismétli, hogy az innovatív pénzügyi eszközök kidolgozásának olyan stratégia részét kell képeznie, amely nem az uniós költségvetés csökkentésére, hanem felhasználásnak optimalizálására irányul, és örömét fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság az innovatív pénzügyi eszközökről szóló fent említett közleményében elismeri, hogy „az innovatív pénzügyi eszközök fokozottabb használatára irányuló törekvés mögött nem a támogatásoknak a pénzügyi eszközökkel való kiváltásának szándéka áll”;

| 8. | kiemeli, hogy az innovatív pénzügyi eszközök területén mostanáig gyűjtött tapasztalatok egészében véve kielégítőek, még ha multiplikátorhatásuk jelentősen eltér is a beavatkozási terület, az innovatív pénzügyi eszközökkel teljesítendő ágazati célkitűzések, az innovatív pénzügyi eszköz típusa és a végrehajtására alkalmazott módszer függvényében; |
| --- | --- |

8.

kiemeli, hogy az innovatív pénzügyi eszközök területén mostanáig gyűjtött tapasztalatok egészében véve kielégítőek, még ha multiplikátorhatásuk jelentősen eltér is a beavatkozási terület, az innovatív pénzügyi eszközökkel teljesítendő ágazati célkitűzések, az innovatív pénzügyi eszköz típusa és a végrehajtására alkalmazott módszer függvényében;

| 9. | megjegyzi, hogy az uniós belső politikák területén alkalmazott pénzügyi eszközöket vagy európai szinten (amit maga a Bizottság irányít, vagy a Bizottság felhatalmazása alapján történik), vagy nemzeti szinten, a regionális és a kohéziós politika keretében hajtják végre (a tagállamokkal megosztott irányítás); |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy az uniós belső politikák területén alkalmazott pénzügyi eszközöket vagy európai szinten (amit maga a Bizottság irányít, vagy a Bizottság felhatalmazása alapján történik), vagy nemzeti szinten, a regionális és a kohéziós politika keretében hajtják végre (a tagállamokkal megosztott irányítás);

| 10. | kiemeli, hogy ennélfogva az innovatív pénzügyi eszközök végrehajtásában több szereplő vesz részt, a Bizottságtól mint az Unió költségvetését végrehajtó hatóságtól kezdve az EBB-csoportig (Európai Beruházási Bank és Európai Beruházási Alap), a nemzeti vagy helyi, kereskedelmi, illetve a beruházásra, vagy fejlesztésre szakosodott bankokkal és állami vagy magánszférabeli pénzügyi befektetőkkel együtt; kiemeli továbbá, hogy sikerük nagy általánosságban az állami, állami jellegű vagy magán pénzügyi közvetítők igénybevételétől függ, melyek célkitűzései a beavatkozás területe szerint eltérőek (mikrohitel-intézmények, kkv-garanciaalapok, regionális fejlesztési struktúrák, kutatástámogatási alapok stb.); |
| --- | --- |

10.

kiemeli, hogy ennélfogva az innovatív pénzügyi eszközök végrehajtásában több szereplő vesz részt, a Bizottságtól mint az Unió költségvetését végrehajtó hatóságtól kezdve az EBB-csoportig (Európai Beruházási Bank és Európai Beruházási Alap), a nemzeti vagy helyi, kereskedelmi, illetve a beruházásra, vagy fejlesztésre szakosodott bankokkal és állami vagy magánszférabeli pénzügyi befektetőkkel együtt; kiemeli továbbá, hogy sikerük nagy általánosságban az állami, állami jellegű vagy magán pénzügyi közvetítők igénybevételétől függ, melyek célkitűzései a beavatkozás területe szerint eltérőek (mikrohitel-intézmények, kkv-garanciaalapok, regionális fejlesztési struktúrák, kutatástámogatási alapok stb.);

| 11. | megállapítja, hogy észrevehető különbségek vannak a közösségi szinten központilag kezelt innovatív pénzügyi eszközök és a regionális és kohéziós politika, vagy a külkapcsolatok területét érintő, megosztott irányítással végrehajtott eszközök között; |
| --- | --- |

11.

megállapítja, hogy észrevehető különbségek vannak a közösségi szinten központilag kezelt innovatív pénzügyi eszközök és a regionális és kohéziós politika, vagy a külkapcsolatok területét érintő, megosztott irányítással végrehajtott eszközök között;

| 12. | megjegyzi, hogy a kohéziós politika eszközei különbözőképpen teljesítettek az egyes tagállamokban és az innovatív pénzügyi eszközök típusaitól függően; elismeri, hogy a kohéziós politika keretében az innovatív pénzügyi eszközöket illetően megállapították, hogy azokat végrehajtásbeli késedelmekhez vezető elégtelen szabályozási keret jellemzi, a kritikus tömeg elérése területén nehézségek mutatkoznak, valamint jelentős multiplikátorhatás és a felügyelet és a koordináció hiánya figyelhető meg; e tekintetben üdvözli a szabályozási keret megerősítésére, és ezáltal a következő, 2014–2020-as programozási időszakban az innovatív pénzügyi eszközök kohéziós politika keretében történő alkalmazásának fokozására irányuló bizottsági javaslatot; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy a kohéziós politika eszközei különbözőképpen teljesítettek az egyes tagállamokban és az innovatív pénzügyi eszközök típusaitól függően; elismeri, hogy a kohéziós politika keretében az innovatív pénzügyi eszközöket illetően megállapították, hogy azokat végrehajtásbeli késedelmekhez vezető elégtelen szabályozási keret jellemzi, a kritikus tömeg elérése területén nehézségek mutatkoznak, valamint jelentős multiplikátorhatás és a felügyelet és a koordináció hiánya figyelhető meg; e tekintetben üdvözli a szabályozási keret megerősítésére, és ezáltal a következő, 2014–2020-as programozási időszakban az innovatív pénzügyi eszközök kohéziós politika keretében történő alkalmazásának fokozására irányuló bizottsági javaslatot;

| 13. | megjegyzi, hogy a külpolitikai innovatív pénzügyi eszközök tekintetében a bevont nemzetközi pénzügyi intézmények száma magas, csakúgy, mint az uniós hozzájárulás multiplikátorhatása, de sajnálatos módon az eszközök között, melyek száma különösen az utóbbi években megnőtt és így jelenleg eléri a tizenhármat, nagyok a különbségek; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy a külpolitikai innovatív pénzügyi eszközök tekintetében a bevont nemzetközi pénzügyi intézmények száma magas, csakúgy, mint az uniós hozzájárulás multiplikátorhatása, de sajnálatos módon az eszközök között, melyek száma különösen az utóbbi években megnőtt és így jelenleg eléri a tizenhármat, nagyok a különbségek;

| 14. | megállapítja, hogy ezeket az innovatív pénzügyi eszközöket még összetettebb megállapodások alapján hajtják végre, mint a belső politikák területére vonatkozóakat, sokféle irányítási móddal és eltérő jellegű szereplők részvételével (EBRD, nemzetközi szervezetek); |
| --- | --- |

14.

megállapítja, hogy ezeket az innovatív pénzügyi eszközöket még összetettebb megállapodások alapján hajtják végre, mint a belső politikák területére vonatkozóakat, sokféle irányítási móddal és eltérő jellegű szereplők részvételével (EBRD, nemzetközi szervezetek);

| 15. | megállapítja, hogy ilyen körülmények között az uniós költségvetés felhasználása olykor nem látható az érintett szereplők és a polgárok számára; |
| --- | --- |

15.

megállapítja, hogy ilyen körülmények között az uniós költségvetés felhasználása olykor nem látható az érintett szereplők és a polgárok számára;

| 16. | megjegyzi, hogy a külső politikák vonatkozásában az innovatív pénzügyi eszközök nagy része lehetővé teszi a beruházások hasznának újbóli befektetését, míg a belső politikák tekintetében ennek fordítottja a helyzet; |
| --- | --- |

16.

megjegyzi, hogy a külső politikák vonatkozásában az innovatív pénzügyi eszközök nagy része lehetővé teszi a beruházások hasznának újbóli befektetését, míg a belső politikák tekintetében ennek fordítottja a helyzet;

| 17. | megállapítja, hogy az innovatív pénzügyi eszközöket a szükséglet függvényében, a különböző célkitűzésekkel és eszközökkel rendelkező stratégiáknak megfelelően, nem mindig összehangolt módon dolgozták ki, ami bizonyos átfedési problémákat vet fel; |
| --- | --- |

17.

megállapítja, hogy az innovatív pénzügyi eszközöket a szükséglet függvényében, a különböző célkitűzésekkel és eszközökkel rendelkező stratégiáknak megfelelően, nem mindig összehangolt módon dolgozták ki, ami bizonyos átfedési problémákat vet fel;

| 18. | megállapítja, hogy a pénzügyi eszközök végrehajtásához időre, valamint a beruházás területén rendelkezésre álló magas szintű kompetenciák igénybevételére, a projektek gondos előkészítésére és a piaci mechanizmusok alapos ismeretére van szükség, de potenciálisan lehetővé teszi az érintett szereplők kompetenciáinak és szakismereteinek kombinációja által támogatott projektek irányításának javítását és sikerét; megjegyzi, hogy az innovatív pénzügyi eszközök ösztönzik a közös és stratégiai európai célkitűzésekhez kapcsolódó pénzügyi és emberi erőforrások egyesítését; |
| --- | --- |

18.

megállapítja, hogy a pénzügyi eszközök végrehajtásához időre, valamint a beruházás területén rendelkezésre álló magas szintű kompetenciák igénybevételére, a projektek gondos előkészítésére és a piaci mechanizmusok alapos ismeretére van szükség, de potenciálisan lehetővé teszi az érintett szereplők kompetenciáinak és szakismereteinek kombinációja által támogatott projektek irányításának javítását és sikerét; megjegyzi, hogy az innovatív pénzügyi eszközök ösztönzik a közös és stratégiai európai célkitűzésekhez kapcsolódó pénzügyi és emberi erőforrások egyesítését;

A Bizottság javaslatai a 2014–2020 közötti következő többéves pénzügyi kerettel összefüggésben

| 19. | megállapítja, hogy a 2014–2020 közötti időszakra a Bizottság a belső politikákkal foglalkozó innovatív pénzügyi eszközök vonatkozásában kevesebb eszközt javasol, melyek alkalmazási területe azonban bővülne; üdvözli ezt a fejleményt, amely portfolió-megközelítés alapján javítja a szereplők láthatóságát, a kritikus tömeget, ezen eszközök kockázatának megosztását és diverzifikálását; |
| --- | --- |

19.

megállapítja, hogy a 2014–2020 közötti időszakra a Bizottság a belső politikákkal foglalkozó innovatív pénzügyi eszközök vonatkozásában kevesebb eszközt javasol, melyek alkalmazási területe azonban bővülne; üdvözli ezt a fejleményt, amely portfolió-megközelítés alapján javítja a szereplők láthatóságát, a kritikus tömeget, ezen eszközök kockázatának megosztását és diverzifikálását;

| 20. | üdvözli a Bizottság azon projektjét, hogy tőke- és hitelfinanszírozási platformokat hoz létre; megjegyzi, hogy e platformok célja az uniós költségvetésben szereplő innovatív pénzügyi eszközök összességének egyszerűsítése, normalizálása és koherensebbé tétele; hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy a platformok működőképesek, a végrehajtásban pedig hatékonyak legyenek, kellő időben – de mindenképpen a következő, 2014–2020-as programozási időszak kezdete előtt – be kell mutatni az alkalmazási keretet és az egyéb technikai részleteket; |
| --- | --- |

20.

üdvözli a Bizottság azon projektjét, hogy tőke- és hitelfinanszírozási platformokat hoz létre; megjegyzi, hogy e platformok célja az uniós költségvetésben szereplő innovatív pénzügyi eszközök összességének egyszerűsítése, normalizálása és koherensebbé tétele; hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy a platformok működőképesek, a végrehajtásban pedig hatékonyak legyenek, kellő időben – de mindenképpen a következő, 2014–2020-as programozási időszak kezdete előtt – be kell mutatni az alkalmazási keretet és az egyéb technikai részleteket;

| 21. | e tekintetben felhívja a figyelmet arra, hogy hamarosan uniós platform jön létre a külső együttműködésért és a fejlesztésért az e politikák keretében alkalmazott úgynevezett „blending” mechanizmusok (a támogatások és a hitelek kombinálása) minőségének és hatékonyságának javítása érdekében, kellően szem előtt tartva az Unió különböző partnerországokkal fenntartott kapcsolatait szabályozó regionális kereteket is; megjegyzi, hogy a platform célja a meglévő külpolitikai eszközök értékelésének segítése és új eszközök kidolgozásának előmozdítása a 2014–2020 közötti időszakra; |
| --- | --- |

21.

e tekintetben felhívja a figyelmet arra, hogy hamarosan uniós platform jön létre a külső együttműködésért és a fejlesztésért az e politikák keretében alkalmazott úgynevezett „blending” mechanizmusok (a támogatások és a hitelek kombinálása) minőségének és hatékonyságának javítása érdekében, kellően szem előtt tartva az Unió különböző partnerországokkal fenntartott kapcsolatait szabályozó regionális kereteket is; megjegyzi, hogy a platform célja a meglévő külpolitikai eszközök értékelésének segítése és új eszközök kidolgozásának előmozdítása a 2014–2020 közötti időszakra;

| 22. | üdvözli, hogy a kohéziós politikában alkalmazott pénzügyi eszközök alkalmazását kiterjesztik valamennyi tematikus célkitűzésre és valamennyi CSF-alapra, valamint azokra a projektekre és projektcsoportokra vagy programrészekre, amelyek bevételeket vagy nyereséget hoznak, és így alkalmasak pénzügyi eszköznek a következő programozási időszakban; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a különböző rendszerek gyenge összehangolásából és átfedéséből eredő kockázat enyhítése érdekében szükséges az alkalmazott pénzügyi eszközök jobb áttekintése; |
| --- | --- |

22.

üdvözli, hogy a kohéziós politikában alkalmazott pénzügyi eszközök alkalmazását kiterjesztik valamennyi tematikus célkitűzésre és valamennyi CSF-alapra, valamint azokra a projektekre és projektcsoportokra vagy programrészekre, amelyek bevételeket vagy nyereséget hoznak, és így alkalmasak pénzügyi eszköznek a következő programozási időszakban; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a különböző rendszerek gyenge összehangolásából és átfedéséből eredő kockázat enyhítése érdekében szükséges az alkalmazott pénzügyi eszközök jobb áttekintése;

| 23. | megjegyzi, hogy az eszközök egységes modelljeit a nemzeti irányító hatóságok rendelkezésére bocsátják („off-the-shelf”, kész konstrukciós pénzügyi eszközök); úgy véli, hogy sikerükhöz nélkülözhetetlen a technikai részletek kellő időben való bevezetése, valamint a Bizottság és a helyi közigazgatások közötti fokozott előzetes együttműködés; |
| --- | --- |

23.

megjegyzi, hogy az eszközök egységes modelljeit a nemzeti irányító hatóságok rendelkezésére bocsátják („off-the-shelf”, kész konstrukciós pénzügyi eszközök); úgy véli, hogy sikerükhöz nélkülözhetetlen a technikai részletek kellő időben való bevezetése, valamint a Bizottság és a helyi közigazgatások közötti fokozott előzetes együttműködés;

| 24. | üdvözli, hogy a 966/2012/EU, Euratom rendelet képezi majd az innovatív pénzügyi eszközök meghatározására, kialakítására és alkalmazására vonatkozó jogszabályi hivatkozási keretet, ezáltal biztosítva, hogy az említett eszközök megfeleljenek az Unió célkitűzéseinek és érdekeinek; |
| --- | --- |

24.

üdvözli, hogy a 966/2012/EU, Euratom rendelet képezi majd az innovatív pénzügyi eszközök meghatározására, kialakítására és alkalmazására vonatkozó jogszabályi hivatkozási keretet, ezáltal biztosítva, hogy az említett eszközök megfeleljenek az Unió célkitűzéseinek és érdekeinek;

| 25. | úgy véli, hogy a fent említett platformokat az innovatív pénzügyi eszközök állandó, központi, Bizottság általi koordinációja mellett kellene kialakítani; megjegyzi, hogy létrehoztak egy pénzügyi eszközökkel foglalkozó szolgálatközi szakértői csoportot, melynek feladata a Bizottság intézményi kapacitásainak megerősítése kellene legyen az innovatív pénzügyi eszközök támogatása területén; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a fent említett platformokat az innovatív pénzügyi eszközök állandó, központi, Bizottság általi koordinációja mellett kellene kialakítani; megjegyzi, hogy létrehoztak egy pénzügyi eszközökkel foglalkozó szolgálatközi szakértői csoportot, melynek feladata a Bizottság intézményi kapacitásainak megerősítése kellene legyen az innovatív pénzügyi eszközök támogatása területén;

| 26. | úgy véli, hogy az innovatív pénzügyi eszközök Unió égisze alatt történő bevezetése hozzájárul ahhoz, hogy a finanszírozás az európai hozzáadott értékkel bíró projektek esetében a reálgazdaságot szolgálja; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy az innovatív pénzügyi eszközök Unió égisze alatt történő bevezetése hozzájárul ahhoz, hogy a finanszírozás az európai hozzáadott értékkel bíró projektek esetében a reálgazdaságot szolgálja;

Az új innovatív pénzügyi eszközök kidolgozása

| 27. | kiemeli, hogy az 1990-es évek közepe óta az Unióban folyamatosan csökken az állami beruházások szintje, és hogy ez a tendencia a 2008-as válság kirobbanása óta tovább súlyosbodott; megjegyzi továbbá, hogy a projektgazdák a hitelfelvételi lehetőségek beszűkülésével és a tőkepiacokhoz való nehezebb hozzáféréssel szembesülnek; ennélfogva meggyőződése, hogy ha az Unió biztosítani kívánja az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre való összehangolt visszaállást, akkor ennek fontos tényezőjévé válhat az innovatív pénzügyi eszközök folyamatos nemzeti és uniós szintű fejlesztése; |
| --- | --- |

27.

kiemeli, hogy az 1990-es évek közepe óta az Unióban folyamatosan csökken az állami beruházások szintje, és hogy ez a tendencia a 2008-as válság kirobbanása óta tovább súlyosbodott; megjegyzi továbbá, hogy a projektgazdák a hitelfelvételi lehetőségek beszűkülésével és a tőkepiacokhoz való nehezebb hozzáféréssel szembesülnek; ennélfogva meggyőződése, hogy ha az Unió biztosítani kívánja az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre való összehangolt visszaállást, akkor ennek fontos tényezőjévé válhat az innovatív pénzügyi eszközök folyamatos nemzeti és uniós szintű fejlesztése;

| 28. | kiemeli, hogy az Európa 2020 stratégia és 7 kiemelt kezdeményezése megvalósításához a Bizottság becslése szerint 2020-ig Európa-szerte mintegy 1 600 milliárd EUR beruházásra lenne szükség; megállapítja, hogy ezek a beruházások olyan változatos témákat fednek le, melyek a nagy infrastrukturális projektek kivitelezésétől a helyi vagy regionális szinten nagy növekedési potenciállal rendelkező kisebb projektek támogatásáig terjednek, ideértve a szociális kohéziót támogató fellépéseket is; |
| --- | --- |

28.

kiemeli, hogy az Európa 2020 stratégia és 7 kiemelt kezdeményezése megvalósításához a Bizottság becslése szerint 2020-ig Európa-szerte mintegy 1 600 milliárd EUR beruházásra lenne szükség; megállapítja, hogy ezek a beruházások olyan változatos témákat fednek le, melyek a nagy infrastrukturális projektek kivitelezésétől a helyi vagy regionális szinten nagy növekedési potenciállal rendelkező kisebb projektek támogatásáig terjednek, ideértve a szociális kohéziót támogató fellépéseket is;

| 29. | megismétli, hogy az innovatív pénzügyi eszközök célja az Unió stratégiai célkitűzéseinek megvalósításához szükségesnek ítélt projektek megkönnyítése vagy lehetővé tétele, így az innovatív pénzügyi eszközök révén jobban figyelembe vehető a programok időrendje, és alkalmazkodni lehet ahhoz; |
| --- | --- |

29.

megismétli, hogy az innovatív pénzügyi eszközök célja az Unió stratégiai célkitűzéseinek megvalósításához szükségesnek ítélt projektek megkönnyítése vagy lehetővé tétele, így az innovatív pénzügyi eszközök révén jobban figyelembe vehető a programok időrendje, és alkalmazkodni lehet ahhoz;

| 30. | határozott meggyőződése, hogy az innovatív pénzügyi eszközöknek választ kell adniuk az Unió egy vagy több konkrét szakpolitikai célkitűzésére, különösen az Európa 2020 stratégiában foglaltakra, megkülönböztetéstől mentes módon kell működniük, egyértelmű lejárati határidővel kell rendelkezniük, tiszteletben kell tartaniuk a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét, és ki kell egészíteniük a támogatásokhoz hasonló hagyományos eszközöket, ezzel javítva a kiadások minőségét és hozzájárulva a pénzügyi források optimális felhasználása biztosításának iránymutató elvéhez; |
| --- | --- |

30.

határozott meggyőződése, hogy az innovatív pénzügyi eszközöknek választ kell adniuk az Unió egy vagy több konkrét szakpolitikai célkitűzésére, különösen az Európa 2020 stratégiában foglaltakra, megkülönböztetéstől mentes módon kell működniük, egyértelmű lejárati határidővel kell rendelkezniük, tiszteletben kell tartaniuk a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét, és ki kell egészíteniük a támogatásokhoz hasonló hagyományos eszközöket, ezzel javítva a kiadások minőségét és hozzájárulva a pénzügyi források optimális felhasználása biztosításának iránymutató elvéhez;

| 31. | úgy véli, hogy az innovatív pénzügyi eszközök – a magántőke állami infrastrukturális projektekbe történő nagyobb mértékű bevonása révén – elősegíthetik a köz- és magánszféra közötti partnerségek kialakítását; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy az innovatív pénzügyi eszközök – a magántőke állami infrastrukturális projektekbe történő nagyobb mértékű bevonása révén – elősegíthetik a köz- és magánszféra közötti partnerségek kialakítását;

| 32. | kiemeli az előzetes értékelés jelentőségét a piaci bukást vagy az optimálistól elmaradó befektetést eredményező helyzetek, a beruházási szükségletek, a magánszektor esetleges bevonása, a méretgazdaságossággal összefüggő lehetőségek és a kritikus tömeggel kapcsolatos kérdések felismerésében és annak ellenőrzésében, hogy az eszköz a belső piacon nem vezet versenytorzuláshoz, illetve nem sérti az állami támogatásra vonatkozó szabályokat; felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon objektív, több területet átfogó és megfelelő követelményeket az előzetes értékelés szerepére és alkalmazására vonatkozóan; határozottan kitart a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatal elve mellett, és véleménye szerint az ilyen értékelések hozzájárulnak az innovatív pénzügyi eszközök hatékony és eredményes kezeléséhez; |
| --- | --- |

32.

kiemeli az előzetes értékelés jelentőségét a piaci bukást vagy az optimálistól elmaradó befektetést eredményező helyzetek, a beruházási szükségletek, a magánszektor esetleges bevonása, a méretgazdaságossággal összefüggő lehetőségek és a kritikus tömeggel kapcsolatos kérdések felismerésében és annak ellenőrzésében, hogy az eszköz a belső piacon nem vezet versenytorzuláshoz, illetve nem sérti az állami támogatásra vonatkozó szabályokat; felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon objektív, több területet átfogó és megfelelő követelményeket az előzetes értékelés szerepére és alkalmazására vonatkozóan; határozottan kitart a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatal elve mellett, és véleménye szerint az ilyen értékelések hozzájárulnak az innovatív pénzügyi eszközök hatékony és eredményes kezeléséhez;

| 33. | véleménye szerint elengedhetetlen, hogy egy eredményorientált megközelítés keretében az előzetes és utólagos értékelésekbe bevonjanak egy sor ésszerű és egyszerű minőségi és/vagy mennyiségi mutatót valamennyi innovatív pénzügyi eszköz vonatkozásában, az eszköz pénzügyi teljesítménye, valamint az uniós célkitűzéseik megvalósításához való hozzájárulása tekintetében egyaránt; úgy véli, hogy ennek a követelménynek összhangban kell állnia az irányítók ésszerű adminisztratív terhelésével; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy az innovatív pénzügyi eszközök szükségszerű utólagos értékelése megszakíthatja kiaknázásuk folyamatosságát; |
| --- | --- |

33.

véleménye szerint elengedhetetlen, hogy egy eredményorientált megközelítés keretében az előzetes és utólagos értékelésekbe bevonjanak egy sor ésszerű és egyszerű minőségi és/vagy mennyiségi mutatót valamennyi innovatív pénzügyi eszköz vonatkozásában, az eszköz pénzügyi teljesítménye, valamint az uniós célkitűzéseik megvalósításához való hozzájárulása tekintetében egyaránt; úgy véli, hogy ennek a követelménynek összhangban kell állnia az irányítók ésszerű adminisztratív terhelésével; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy az innovatív pénzügyi eszközök szükségszerű utólagos értékelése megszakíthatja kiaknázásuk folyamatosságát;

| 34. | megjegyzi ugyanakkor, hogy az innovatív pénzügyi eszközök elszaporodása számos kihívást teremt a szabályozás, az irányítás és hatékonyságuk ellenőrzése szempontjából, és hogy meg kell találni a megfelelő egyensúlyt egyrészről az átláthatósággal és az ellenőrzéssel kapcsolatos aggodalmak, másrészről a végrehajtás megfelelő szintű hatékonysága és gyorsasága között; úgy véli, hogy a pénzügyi eszközök számának csökkentésével egyidejűleg minimálisra szoríthatók az egyenlőtlenségek és biztosítható az elegendő kritikus tömeg; |
| --- | --- |

34.

megjegyzi ugyanakkor, hogy az innovatív pénzügyi eszközök elszaporodása számos kihívást teremt a szabályozás, az irányítás és hatékonyságuk ellenőrzése szempontjából, és hogy meg kell találni a megfelelő egyensúlyt egyrészről az átláthatósággal és az ellenőrzéssel kapcsolatos aggodalmak, másrészről a végrehajtás megfelelő szintű hatékonysága és gyorsasága között; úgy véli, hogy a pénzügyi eszközök számának csökkentésével egyidejűleg minimálisra szoríthatók az egyenlőtlenségek és biztosítható az elegendő kritikus tömeg;

| 35. | kiemeli tehát a lehető legegyszerűbb, legegyértelműbb és legátláthatóbb jogi keret létrehozásának jelentőségét, amely nem növeli a közvetítők és a kedvezményezettek adminisztratív terheit, ugyanakkor vonzó mind az állami, mind a magánbefektetők számára; |
| --- | --- |

35.

kiemeli tehát a lehető legegyszerűbb, legegyértelműbb és legátláthatóbb jogi keret létrehozásának jelentőségét, amely nem növeli a közvetítők és a kedvezményezettek adminisztratív terheit, ugyanakkor vonzó mind az állami, mind a magánbefektetők számára;

| 36. | úgy véli, hogy a jelentéstételre (reporting) vonatkozó szabályokat javítani kell, hogy azok egyértelműek, és lehetőség szerint egységesek legyenek, hogy ezáltal ésszerű egyensúly váljon lehetővé az információ megbízhatósága és az innovatív pénzügyi eszközök vonzereje között; felszólítja a Bizottságot, hogy vezessen be megfelelő irányítási és ellenőrzési rendszereket, amelyek biztosítják a meglévő ellenőrzési szabályok végrehajtását; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy a jelentéstételre (reporting) vonatkozó szabályokat javítani kell, hogy azok egyértelműek, és lehetőség szerint egységesek legyenek, hogy ezáltal ésszerű egyensúly váljon lehetővé az információ megbízhatósága és az innovatív pénzügyi eszközök vonzereje között; felszólítja a Bizottságot, hogy vezessen be megfelelő irányítási és ellenőrzési rendszereket, amelyek biztosítják a meglévő ellenőrzési szabályok végrehajtását;

| 37. | kéri a Bizottságot, hogy nyújtson be különálló, egyedi és összefoglaló éves jelentést az Európai Parlamentnek az innovatív pénzügyi eszközökről, kitérve felhasználásukra, továbbá forrástípus, tematikus célkitűzés és tagállam szerinti részletes teljesítményükre; |
| --- | --- |

37.

kéri a Bizottságot, hogy nyújtson be különálló, egyedi és összefoglaló éves jelentést az Európai Parlamentnek az innovatív pénzügyi eszközökről, kitérve felhasználásukra, továbbá forrástípus, tematikus célkitűzés és tagállam szerinti részletes teljesítményükre;

| 38. | tekintettel e pénzügyi eszközök láthatóságának teljes hiányára, olyan intézkedések meghozatalára szólítja fel a Bizottságot, amelyek megfelelő tájékoztatást biztosítanak az uniós költségvetés ilyen típusú felhasználásáról, amely nem csak a potenciális befektetőkre irányul, hanem az uniós polgárokra is; kiemeli az új finanszírozási eszközökre vonatkozó, kiterjedt, európai szintű tájékoztató kampány fontosságát, amely arra hivatott, hogy a képviselt intézmény méretétől függetlenül valamennyi befektető részére hozzáférést biztosítson; |
| --- | --- |

38.

tekintettel e pénzügyi eszközök láthatóságának teljes hiányára, olyan intézkedések meghozatalára szólítja fel a Bizottságot, amelyek megfelelő tájékoztatást biztosítanak az uniós költségvetés ilyen típusú felhasználásáról, amely nem csak a potenciális befektetőkre irányul, hanem az uniós polgárokra is; kiemeli az új finanszírozási eszközökre vonatkozó, kiterjedt, európai szintű tájékoztató kampány fontosságát, amely arra hivatott, hogy a képviselt intézmény méretétől függetlenül valamennyi befektető részére hozzáférést biztosítson;

| 39. | kiemeli, hogy a tőkeáttételi és a multiplikátorhatás beavatkozási területenként jelentősen eltérő; úgy véli, hogy az európai jogalkotónak nem szabad előre túl egységes célkitűzéseket megállapítania e téren, mivel e hatások természetüknél fogva jelentős mértékben függnek a gazdasági körülményektől és az érintett ágazattól; |
| --- | --- |

39.

kiemeli, hogy a tőkeáttételi és a multiplikátorhatás beavatkozási területenként jelentősen eltérő; úgy véli, hogy az európai jogalkotónak nem szabad előre túl egységes célkitűzéseket megállapítania e téren, mivel e hatások természetüknél fogva jelentős mértékben függnek a gazdasági körülményektől és az érintett ágazattól;

| 40. | kiemeli, hogy az innovatív pénzügyi eszközök alkalmazási területe nagyrészt még mindig pontosítandó és gyors fejlődési lehetőség előtt áll; ennek következtében megjegyzi, hogy a létrehozatalukra való kapacitásnak vagy a rugalmassági és a környezethez való igazodási képességnek a lehető legmagasabb szintűnek kell lennie; javasolja tehát, hogy a költségvetési hatóság kiigazíthassa az egyes pénzügyi eszközök számára előirányzott éves összegeket, ha ez a létrehozását vezérlő célok jobb teljesítéséhez hasznosnak bizonyul; |
| --- | --- |

40.

kiemeli, hogy az innovatív pénzügyi eszközök alkalmazási területe nagyrészt még mindig pontosítandó és gyors fejlődési lehetőség előtt áll; ennek következtében megjegyzi, hogy a létrehozatalukra való kapacitásnak vagy a rugalmassági és a környezethez való igazodási képességnek a lehető legmagasabb szintűnek kell lennie; javasolja tehát, hogy a költségvetési hatóság kiigazíthassa az egyes pénzügyi eszközök számára előirányzott éves összegeket, ha ez a létrehozását vezérlő célok jobb teljesítéséhez hasznosnak bizonyul;

| 41. | újból megerősíti, hogy az említett eszközön belüli eszközből származó kamatok és egyéb bevételek újbóli befektetése („reflows”) kell legyen minden innovatív pénzügyi eszköz alapelve, és hogy minden kivételt kellően indokolni kell; üdvözli az ilyen irányú fejlődést, amelyet a jövőre hatályba lépő új költségvetési rendelet rögzít; |
| --- | --- |

41.

újból megerősíti, hogy az említett eszközön belüli eszközből származó kamatok és egyéb bevételek újbóli befektetése („reflows”) kell legyen minden innovatív pénzügyi eszköz alapelve, és hogy minden kivételt kellően indokolni kell; üdvözli az ilyen irányú fejlődést, amelyet a jövőre hatályba lépő új költségvetési rendelet rögzít;

| 42. | úgy gondolja, hogy az irányító hatóságok, a pénzügyi közvetítők, a bankok és a helyi közigazgatás szintjén is feltétlenül meg kell erősíteni az innovatív pénzügyi eszközök felhasználására és kezelésére vonatkozó szakismeretet és technikai kapacitást; javasolja, hogy e szereplők között a tagállamok rendelkezésére bocsátott szabványosított eszközök meghatározására szolgáló bizottsági végrehajtási aktus elfogadását megelőzően alakítsanak ki megerősített információcserét, különösen azon szereplők vonatkozásában, amelyek nemzeti piaci ismeretekkel rendelkeznek; véleménye szerint a kulturális akadályok leküzdéséhez, az innovatív pénzügyi eszközök megismerésének garantálásához és ahhoz, hogy sikerükhöz minden esély biztosítva legyen, elengedhetetlen, hogy erre az információcserére kellő időben kerüljön sor; |
| --- | --- |

42.

úgy gondolja, hogy az irányító hatóságok, a pénzügyi közvetítők, a bankok és a helyi közigazgatás szintjén is feltétlenül meg kell erősíteni az innovatív pénzügyi eszközök felhasználására és kezelésére vonatkozó szakismeretet és technikai kapacitást; javasolja, hogy e szereplők között a tagállamok rendelkezésére bocsátott szabványosított eszközök meghatározására szolgáló bizottsági végrehajtási aktus elfogadását megelőzően alakítsanak ki megerősített információcserét, különösen azon szereplők vonatkozásában, amelyek nemzeti piaci ismeretekkel rendelkeznek; véleménye szerint a kulturális akadályok leküzdéséhez, az innovatív pénzügyi eszközök megismerésének garantálásához és ahhoz, hogy sikerükhöz minden esély biztosítva legyen, elengedhetetlen, hogy erre az információcserére kellő időben kerüljön sor;

| 43. | úgy véli, hogy a pénzügyi eszközök kidolgozása és végrehajtása során el kell ismerni a különféle nemzeti és regionális bankintézmények szerepét, amelyek a helyi és regionális sajátosságokat illetően rendelkeznek a szükséges tapasztalattal és ismeretekkel; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy a pénzügyi eszközök kidolgozása és végrehajtása során el kell ismerni a különféle nemzeti és regionális bankintézmények szerepét, amelyek a helyi és regionális sajátosságokat illetően rendelkeznek a szükséges tapasztalattal és ismeretekkel;

| 44. | úgy véli, hogy az innovatív pénzügyi eszközök innovatív jellege szükségessé teszi az állami pénzintézetek koordinációs keretének kialakítását; e pénzintézetekre az innovatív pénzügyi eszközök végrehajtásával kapcsolatos költségvetési végrehajtási feladatokat ruháznának, és e feladatok ellátásába a Bizottság, a Tanács és az Európai Parlament képviselőit is bevonnák; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy az innovatív pénzügyi eszközök innovatív jellege szükségessé teszi az állami pénzintézetek koordinációs keretének kialakítását; e pénzintézetekre az innovatív pénzügyi eszközök végrehajtásával kapcsolatos költségvetési végrehajtási feladatokat ruháznának, és e feladatok ellátásába a Bizottság, a Tanács és az Európai Parlament képviselőit is bevonnák;

| 45. | üdvözli az Európai Parlament és a Tanács közötti gyors megállapodást a közlekedés, az energia és az információs technológiák területéhez tartozó projektek finanszírozására szolgáló kötvénykölcsönök (projektkötvények/„project bonds”) 2012–2013-as időszakban történő bevezetéséről (3); kifejezi abbéli szándékát, hogy e kísérleti időszak teljes körű és független értékelése alapján felmérje a jövőben teendő lépéseket, amelyekkel fokozható az uniós kiadások hatékonysága és növelhető a befektetések volumene az elsőbbségi projektek esetében; |
| --- | --- |

45.

üdvözli az Európai Parlament és a Tanács közötti gyors megállapodást a közlekedés, az energia és az információs technológiák területéhez tartozó projektek finanszírozására szolgáló kötvénykölcsönök (projektkötvények/„project bonds”) 2012–2013-as időszakban történő bevezetéséről (3); kifejezi abbéli szándékát, hogy e kísérleti időszak teljes körű és független értékelése alapján felmérje a jövőben teendő lépéseket, amelyekkel fokozható az uniós kiadások hatékonysága és növelhető a befektetések volumene az elsőbbségi projektek esetében;

| 46. | ezért kéri a projektkötvényekre vonatkozó kezdeményezés sürgős végrehajtását és annak pontos értékelését, hogy célszerű-e új, külön kezdeményezést tenni az infrastruktúra finanszírozására irányuló olyan, európai kötvények kibocsátására, amelyekben az Európai Uniónak projektkötvények nyilvános kibocsátásán keresztül közvetlen tőkerészesedése lenne az infrastruktúrát érintő, közös érdekeket szolgáló és magas európai hozzáadott értéket képviselő projektekben; |
| --- | --- |

46.

ezért kéri a projektkötvényekre vonatkozó kezdeményezés sürgős végrehajtását és annak pontos értékelését, hogy célszerű-e új, külön kezdeményezést tenni az infrastruktúra finanszírozására irányuló olyan, európai kötvények kibocsátására, amelyekben az Európai Uniónak projektkötvények nyilvános kibocsátásán keresztül közvetlen tőkerészesedése lenne az infrastruktúrát érintő, közös érdekeket szolgáló és magas európai hozzáadott értéket képviselő projektekben;

| 47. | úgy véli, hogy az Európai Unió azzal, hogy egyedül vagy más tagállamokkal közösen közvetlen tőkerészesedéssel rendelkezne az infrastruktúrát érintő (hosszú távon megtérülő) projektekben, erőteljes jelzést küldene mind az állami és magánbefektetőknek, mind a pénzpiacoknak; úgy véli, hogy az EU befektetőként való részvétele biztosítaná az Unió hosszú távú politikai célkitűzéseivel való összhangot, és garanciaként szolgálna a projekt megvalósítását illetően, fontos katalizátor- és fellendítő hatást váltva ki; |
| --- | --- |

47.

úgy véli, hogy az Európai Unió azzal, hogy egyedül vagy más tagállamokkal közösen közvetlen tőkerészesedéssel rendelkezne az infrastruktúrát érintő (hosszú távon megtérülő) projektekben, erőteljes jelzést küldene mind az állami és magánbefektetőknek, mind a pénzpiacoknak; úgy véli, hogy az EU befektetőként való részvétele biztosítaná az Unió hosszú távú politikai célkitűzéseivel való összhangot, és garanciaként szolgálna a projekt megvalósítását illetően, fontos katalizátor- és fellendítő hatást váltva ki;

| 48. | üdvözli továbbá az Európai Tanács 2012. június 28–29-i, az EBB tőkéjének 10 milliárd euróval történő megemeléséről szóló megállapodást, ami lehetővé teszi az EBB-csoport számára, hogy az Unión belüli hitelnyújtási képességét mintegy 60 milliárd euróval növelje az elkövetkező években, és így az európai gazdaság fellendítésére irányuló erőfeszítésben az üdvözölt anticiklikus szerepet betöltse; emlékeztet arra az általánosan elismert tényre, hogy az EBB-kölcsönök multiplikátorhatása három; ragaszkodik ennélfogva ahhoz, hogy ez az új kötelezettségvállalás ne az EBB és az uniós költségvetés kockázatmegosztás vagy tőkerészesedés megszerzése területén meglévő közös eszközei ezzel párhuzamosan történő megerősítésének és javításának kárára történjen, mivel ezek az eszközök olyan egyéb típusú projektek és fellépések támogatását teszik lehetővé, melyeket az EBB-kölcsönök nem, és amelyeknek adott esetben még az EBB-kölcsönöknél is magasabb a multiplikátorhatása; |
| --- | --- |

48.

üdvözli továbbá az Európai Tanács 2012. június 28–29-i, az EBB tőkéjének 10 milliárd euróval történő megemeléséről szóló megállapodást, ami lehetővé teszi az EBB-csoport számára, hogy az Unión belüli hitelnyújtási képességét mintegy 60 milliárd euróval növelje az elkövetkező években, és így az európai gazdaság fellendítésére irányuló erőfeszítésben az üdvözölt anticiklikus szerepet betöltse; emlékeztet arra az általánosan elismert tényre, hogy az EBB-kölcsönök multiplikátorhatása három; ragaszkodik ennélfogva ahhoz, hogy ez az új kötelezettségvállalás ne az EBB és az uniós költségvetés kockázatmegosztás vagy tőkerészesedés megszerzése területén meglévő közös eszközei ezzel párhuzamosan történő megerősítésének és javításának kárára történjen, mivel ezek az eszközök olyan egyéb típusú projektek és fellépések támogatását teszik lehetővé, melyeket az EBB-kölcsönök nem, és amelyeknek adott esetben még az EBB-kölcsönöknél is magasabb a multiplikátorhatása;

| 49. | felhívja a figyelmet arra, hogy bármilyen legyen is az innovatív pénzügyi eszközök eredményének szintje, csak akkor fejthetik ki hatásukat maradéktalanul, ha a jogi és az általános szabályozási környezet kedvez a fejlődésüknek, például a hosszú távú beruházásoknak a jelenleg reform alatt álló prudenciális szabályok (Bázel III., Szolvencia II. stb.) keretében történő kezelése tekintetében; |
| --- | --- |

49.

felhívja a figyelmet arra, hogy bármilyen legyen is az innovatív pénzügyi eszközök eredményének szintje, csak akkor fejthetik ki hatásukat maradéktalanul, ha a jogi és az általános szabályozási környezet kedvez a fejlődésüknek, például a hosszú távú beruházásoknak a jelenleg reform alatt álló prudenciális szabályok (Bázel III., Szolvencia II. stb.) keretében történő kezelése tekintetében;

| 50. | bízik abban, hogy az innovatív pénzügyi eszközök nagyobb mértékű használata több, mint kedvező hatással lesz az európai gazdaságra, ugyanakkor tart attól, hogy ez a hatás csak a rövid és középtávú projektekre fog korlátozódni; attól tart, hogy az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó uniós stratégia célkitűzéseinek megvalósításához szükséges projektekbe való beruházások nem valósulhatnak meg, mert túl kockázatosnak tűnnek a befektetők számára és mert nem állnak rendelkezésre közpénzek; kéri ezért a Bizottságot, hogy a lehető legrövidebb időn belül nyújtson be javaslatokat a jelenleg nem megfelelően hasznosított megtakarítások igénybevételének megkönnyítésére olyan közép- és hosszú távú projektek javára, melyek fenntartható növekedést generálnak az Unióban; |
| --- | --- |

50.

bízik abban, hogy az innovatív pénzügyi eszközök nagyobb mértékű használata több, mint kedvező hatással lesz az európai gazdaságra, ugyanakkor tart attól, hogy ez a hatás csak a rövid és középtávú projektekre fog korlátozódni; attól tart, hogy az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó uniós stratégia célkitűzéseinek megvalósításához szükséges projektekbe való beruházások nem valósulhatnak meg, mert túl kockázatosnak tűnnek a befektetők számára és mert nem állnak rendelkezésre közpénzek; kéri ezért a Bizottságot, hogy a lehető legrövidebb időn belül nyújtson be javaslatokat a jelenleg nem megfelelően hasznosított megtakarítások igénybevételének megkönnyítésére olyan közép- és hosszú távú projektek javára, melyek fenntartható növekedést generálnak az Unióban;

| 51. | véleménye szerint, ha egy adott innovatív pénzügyi eszköz elegendő kritikus tömeggel rendelkezik, az – a jelentős volumenű projektportfóliónak köszönhető kisebb kockázatból és a piacokon esetlegesen kialakuló zökkenőmentes kereskedelemből adódóan – megfelelő vonzerőt jelent a magántőkepiac számára; |
| --- | --- |

51.

véleménye szerint, ha egy adott innovatív pénzügyi eszköz elegendő kritikus tömeggel rendelkezik, az – a jelentős volumenű projektportfóliónak köszönhető kisebb kockázatból és a piacokon esetlegesen kialakuló zökkenőmentes kereskedelemből adódóan – megfelelő vonzerőt jelent a magántőkepiac számára;

| 52. | hangsúlyozza, hogy ügyelni kell arra, hogy a „vegyes pénzügyi gazdaság” esetleges létrejöttének eredményeként ne váljon az innovatív pénzügyi eszközökből összetett – értékpapírrá alakítható és eredeti célkitűzésüktől eltéríthető – pénzügyi termék; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy ügyelni kell arra, hogy a „vegyes pénzügyi gazdaság” esetleges létrejöttének eredményeként ne váljon az innovatív pénzügyi eszközökből összetett – értékpapírrá alakítható és eredeti célkitűzésüktől eltéríthető – pénzügyi termék;

*

* *

| 53. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

53.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0266.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0331.

(3)  Elfogadott szövegek, 2012. július 5., P7_TA(2012)0296.

---

| 11.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 72/59 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 72/59

---

2012. október 26., péntekÉves jelentés az európai ombudsman 2011. évi tevékenységéről

P7_TA(2012)0405

Az Európai Parlament 2012. október 26-i állásfoglalása az európai ombudsman 2011. évi tevékenységéről szóló éves jelentésről (2012/2049(INI))

2014/C 72 E/08

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az európai ombudsman 2011. évi tevékenységéről szóló éves jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ombudsman 2011. évi tevékenységéről szóló éves jelentésre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 24. cikkének harmadik bekezdésére, 228. cikkére és 298. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 24. cikkének harmadik bekezdésére, 228. cikkére és 298. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. és 43. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. és 43. cikkére,

| — | tekintettel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozat (1) módosításáról szóló európai parlamenti határozat elfogadásáról szóló, 2008. június 18-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozat (1) módosításáról szóló európai parlamenti határozat elfogadásáról szóló, 2008. június 18-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament és az európai ombudsman között 2006. március 15-én kötött együttműködési keretmegállapodásra, amely 2006. április 1-jén lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és az európai ombudsman között 2006. március 15-én kötött együttműködési keretmegállapodásra, amely 2006. április 1-jén lépett hatályba,

| — | tekintettel az ombudsman alapokmányának 2009. január 1-jei végrehajtási rendelkezéseire (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ombudsman alapokmányának 2009. január 1-jei végrehajtási rendelkezéseire (3),

| — | tekintettel az európai ombudsman tevékenységéről szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ombudsman tevékenységéről szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 205. cikke (2) bekezdésének második és harmadik mondatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 205. cikke (2) bekezdésének második és harmadik mondatára,

| — | tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A7-0297/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A7-0297/2012),

| A. | mivel az európai ombudsman 2011. évi tevékenységeiről szóló éves jelentést 2012. május 22-én hivatalosan is benyújtották a Parlament elnökének, és mivel az ombudsman, Nikiforos Diamanduros 2012. június 19-én Brüsszelben bemutatta jelentését a Petíciós Bizottságnak; |
| --- | --- |

A.

mivel az európai ombudsman 2011. évi tevékenységeiről szóló éves jelentést 2012. május 22-én hivatalosan is benyújtották a Parlament elnökének, és mivel az ombudsman, Nikiforos Diamanduros 2012. június 19-én Brüsszelben bemutatta jelentését a Petíciós Bizottságnak;

| B. | mivel az EUMSZ 24. cikke úgy rendelkezik, hogy „minden uniós polgárnak joga van a 228. cikkben intézményesített ombudsmanhoz fordulni”; |
| --- | --- |

B.

mivel az EUMSZ 24. cikke úgy rendelkezik, hogy „minden uniós polgárnak joga van a 228. cikkben intézményesített ombudsmanhoz fordulni”;

| C. | mivel az EUMSZ 228. cikke felhatalmazza az európai ombudsmant az uniós intézmények, szervek vagy hivatalok – kivéve az igazságszolgáltatási hatáskörében eljáró Európai Unió Bíróságát – tevékenysége során felmerülő hivatali visszásságokra vonatkozó panaszok átvételére; |
| --- | --- |

C.

mivel az EUMSZ 228. cikke felhatalmazza az európai ombudsmant az uniós intézmények, szervek vagy hivatalok – kivéve az igazságszolgáltatási hatáskörében eljáró Európai Unió Bíróságát – tevékenysége során felmerülő hivatali visszásságokra vonatkozó panaszok átvételére;

| D. | mivel az EUMSZ 298. cikke szerint az Unió intézményei, szervei és hivatalai „egy nyitott, hatékony és független európai igazgatásra támaszkodnak”, és mivel ugyanezen cikk ennek érdekében az európai uniós közigazgatás minden területére alkalmazandó rendeletek formájában konkrét másodlagos jogszabályok elfogadását írja elő; |
| --- | --- |

D.

mivel az EUMSZ 298. cikke szerint az Unió intézményei, szervei és hivatalai „egy nyitott, hatékony és független európai igazgatásra támaszkodnak”, és mivel ugyanezen cikk ennek érdekében az európai uniós közigazgatás minden területére alkalmazandó rendeletek formájában konkrét másodlagos jogszabályok elfogadását írja elő;

| E. | mivel az Alapjogi Charta 41. cikke kimondja, hogy „mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei, szervei és hivatalai részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék”; |
| --- | --- |

E.

mivel az Alapjogi Charta 41. cikke kimondja, hogy „mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei, szervei és hivatalai részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék”;

| F. | mivel hivatali visszásság nem csak akkor történik, amikor egy közjogi szerv elmulasztja a rá vonatkozó, kötelező erejű szabálynak vagy elvnek való megfelelést, és mivel a megfelelő ügyintézés elvei előírják, hogy az uniós intézmények legyenek szolgálatkészek, és gondoskodjanak arról, hogy a nyilvánosság tagjai megfelelő bánásmódban részesüljenek, és teljes mértékben élni tudjanak jogaikkal; |
| --- | --- |

F.

mivel hivatali visszásság nem csak akkor történik, amikor egy közjogi szerv elmulasztja a rá vonatkozó, kötelező erejű szabálynak vagy elvnek való megfelelést, és mivel a megfelelő ügyintézés elvei előírják, hogy az uniós intézmények legyenek szolgálatkészek, és gondoskodjanak arról, hogy a nyilvánosság tagjai megfelelő bánásmódban részesüljenek, és teljes mértékben élni tudjanak jogaikkal;

| G. | mivel e meghatározás értelmében a hivatali visszásság nem korlátozódik azokra az esetekre, amikor egy jogilag kötelező szabályt vagy elvet sértenek meg; mivel a megfelelő ügyintézés elvei túlmutatnak a jogszabályokon, és az uniós intézményektől nemcsak jogi kötelezettségeik tiszteletben tartását követelik meg, hanem azt is, hogy legyenek szolgálatkészek, és a nyilvánosság tagjai számára biztosítsák a megfelelő bánásmódot és a jogaik teljes körű gyakorlását; |
| --- | --- |

G.

mivel e meghatározás értelmében a hivatali visszásság nem korlátozódik azokra az esetekre, amikor egy jogilag kötelező szabályt vagy elvet sértenek meg; mivel a megfelelő ügyintézés elvei túlmutatnak a jogszabályokon, és az uniós intézményektől nemcsak jogi kötelezettségeik tiszteletben tartását követelik meg, hanem azt is, hogy legyenek szolgálatkészek, és a nyilvánosság tagjai számára biztosítsák a megfelelő bánásmódot és a jogaik teljes körű gyakorlását;

| H. | mivel az ombudsman 2011-ben 2 510 panaszt kapott (2010-ben 2 667-et), 396 vizsgálatot indított el (2010-ben 335-öt) és 318 vizsgálatot fejezett be (2010-ben 326-ot); mivel az ombudsman által 2011-ben feldolgozott, összesen 2 544 panasz közül 698 (27 %) tartozott a hatáskörébe (2010-ben 744); |
| --- | --- |

H.

mivel az ombudsman 2011-ben 2 510 panaszt kapott (2010-ben 2 667-et), 396 vizsgálatot indított el (2010-ben 335-öt) és 318 vizsgálatot fejezett be (2010-ben 326-ot); mivel az ombudsman által 2011-ben feldolgozott, összesen 2 544 panasz közül 698 (27 %) tartozott a hatáskörébe (2010-ben 744);

| I. | mivel a beérkezett panaszok közül 1 321 az Ombudsmanok Európai Hálózata valamely tagjának hatáskörébe tartozott; mivel ez a hálózat nemzeti és regionális ombudsmanokból áll; mivel a Parlament Petíciós Bizottsága az Ombudsmanok Európai Hálózatának teljes jogú tagja; |
| --- | --- |

I.

mivel a beérkezett panaszok közül 1 321 az Ombudsmanok Európai Hálózata valamely tagjának hatáskörébe tartozott; mivel ez a hálózat nemzeti és regionális ombudsmanokból áll; mivel a Parlament Petíciós Bizottsága az Ombudsmanok Európai Hálózatának teljes jogú tagja;

| J. | mivel az ombudsman 2011-ben 59 panaszt továbbított a Petíciós Bizottsághoz; mivel 147 panaszost irányítottak át a Bizottsághoz, 591-et pedig más intézményekhez és szervekhez, köztük a SOLVIT-hoz és az Európa Önökért Tanácsadó Szolgálathoz, valamint a tagállamokban működő, egy-egy területre szakosodott ombudsmanokhoz vagy más panaszkezelő szervekhez; |
| --- | --- |

J.

mivel az ombudsman 2011-ben 59 panaszt továbbított a Petíciós Bizottsághoz; mivel 147 panaszost irányítottak át a Bizottsághoz, 591-et pedig más intézményekhez és szervekhez, köztük a SOLVIT-hoz és az Európa Önökért Tanácsadó Szolgálathoz, valamint a tagállamokban működő, egy-egy területre szakosodott ombudsmanokhoz vagy más panaszkezelő szervekhez;

| K. | mivel a 2011-ben beérkezett panaszok közel 61 %-át az interneten keresztül nyújtották be; mivel az internetes panaszbeadványok több mint fele (53 %) az ombudsman weboldalán található elektronikus panasznyomtatványon keresztül érkezett; |
| --- | --- |

K.

mivel a 2011-ben beérkezett panaszok közel 61 %-át az interneten keresztül nyújtották be; mivel az internetes panaszbeadványok több mint fele (53 %) az ombudsman weboldalán található elektronikus panasznyomtatványon keresztül érkezett;

| L. | mivel az információkérések számának az elmúlt években történő jelentős csökkenése igazolja az ombudsman interaktív útmutatójának sikerességét, amely 2009. január óta érhető el az ombudsman weboldalán; |
| --- | --- |

L.

mivel az információkérések számának az elmúlt években történő jelentős csökkenése igazolja az ombudsman interaktív útmutatójának sikerességét, amely 2009. január óta érhető el az ombudsman weboldalán;

| M. | mivel az ombudsman hatáskörén kívül eső panaszok száma 2011-ben 1 846-ra csökkent, ami 2003 óta a legalacsonyabb szintet jelenti; |
| --- | --- |

M.

mivel az ombudsman hatáskörén kívül eső panaszok száma 2011-ben 1 846-ra csökkent, ami 2003 óta a legalacsonyabb szintet jelenti;

| N. | mivel a legtöbb panaszt hagyományosan a német és spanyol panaszosok nyújtották be; mivel 2011-ben Spanyolország az élre került, és Németország, Lengyelország és Belgium következett utána; mivel a népességszámhoz képest a legtöbb panaszt Luxemburgból, Ciprusról, Belgiumból, Máltáról és Szlovéniából nyújtják be; |
| --- | --- |

N.

mivel a legtöbb panaszt hagyományosan a német és spanyol panaszosok nyújtották be; mivel 2011-ben Spanyolország az élre került, és Németország, Lengyelország és Belgium következett utána; mivel a népességszámhoz képest a legtöbb panaszt Luxemburgból, Ciprusról, Belgiumból, Máltáról és Szlovéniából nyújtják be;

| O. | mivel az ombudsman összesen 396 vizsgálatot kezdett meg, és ezekből 382 alapult panaszbeadványon, 14-et pedig hivatalból indított; mivel a 2011-ben megkezdett vizsgálatok száma minden korábbinál magasabb volt; |
| --- | --- |

O.

mivel az ombudsman összesen 396 vizsgálatot kezdett meg, és ezekből 382 alapult panaszbeadványon, 14-et pedig hivatalból indított; mivel a 2011-ben megkezdett vizsgálatok száma minden korábbinál magasabb volt;

| P. | mivel a legtöbb vizsgálat a Bizottságot érintette (231), utána pedig az EPSO (42) következett; mivel az Európai Parlamentet érintő vizsgálatok száma 2010-hez képest több mint felével csökkent; mivel a Tanácsot érintő vizsgálatok száma egyharmaddal emelkedett; |
| --- | --- |

P.

mivel a legtöbb vizsgálat a Bizottságot érintette (231), utána pedig az EPSO (42) következett; mivel az Európai Parlamentet érintő vizsgálatok száma 2010-hez képest több mint felével csökkent; mivel a Tanácsot érintő vizsgálatok száma egyharmaddal emelkedett;

| Q. | mivel az ombudsman 2011-ben 318 vizsgálatot zárt le; mivel e vizsgálatok többsége (66 %) egy éven belül lezárult, egyharmadukat pedig három hónapon belül sikerült lezárni; mivel a vizsgálatok átlagos hossza tíz hónap volt; |
| --- | --- |

Q.

mivel az ombudsman 2011-ben 318 vizsgálatot zárt le; mivel e vizsgálatok többsége (66 %) egy éven belül lezárult, egyharmadukat pedig három hónapon belül sikerült lezárni; mivel a vizsgálatok átlagos hossza tíz hónap volt;

| R. | mivel az ombudsman 64 esetben nem állapított meg hivatali visszásságot; mivel az sem számít negatív eredménynek, ha nem állapít meg hivatali visszásságot, mert a panaszos közben teljes körű magyarázatot kap az érintett intézménytől, az eredmény pedig bizonyítékul szolgál arra, hogy az intézmény a megfelelő ügyintézés elveinek megfelelően járt el; |
| --- | --- |

R.

mivel az ombudsman 64 esetben nem állapított meg hivatali visszásságot; mivel az sem számít negatív eredménynek, ha nem állapít meg hivatali visszásságot, mert a panaszos közben teljes körű magyarázatot kap az érintett intézménytől, az eredmény pedig bizonyítékul szolgál arra, hogy az intézmény a megfelelő ügyintézés elveinek megfelelően járt el;

| S. | mivel a lezárt ügyek közül 84 esetben pozitív eredmény született azzal, hogy az érintett intézmény békés megoldást fogadott el vagy rendezte az ügyet; mivel az ombudsman lehetőség szerint mindig törekszik a békés megoldásra; mivel a békés megoldás eléréséhez elengedhetetlenül szükséges az uniós intézmények együttműködése; |
| --- | --- |

S.

mivel a lezárt ügyek közül 84 esetben pozitív eredmény született azzal, hogy az érintett intézmény békés megoldást fogadott el vagy rendezte az ügyet; mivel az ombudsman lehetőség szerint mindig törekszik a békés megoldásra; mivel a békés megoldás eléréséhez elengedhetetlenül szükséges az uniós intézmények együttműködése;

| T. | mivel az ombudsman 47 esetben hivatali visszásságot állapított meg, és 13 olyan esetben, ahol hivatali visszásságot állapított meg, az érintett intézmény részben vagy teljes egészében elfogadta az ajánlástervezetét; |
| --- | --- |

T.

mivel az ombudsman 47 esetben hivatali visszásságot állapított meg, és 13 olyan esetben, ahol hivatali visszásságot állapított meg, az érintett intézmény részben vagy teljes egészében elfogadta az ajánlástervezetét;

| U. | mivel 35 ügy kritikai észrevétellel zárult, 39 pedig további észrevétellel, amely az érintett intézményeknek kíván segíteni abban, hogy javítsák az igazgatásuk minőségét; |
| --- | --- |

U.

mivel 35 ügy kritikai észrevétellel zárult, 39 pedig további észrevétellel, amely az érintett intézményeknek kíván segíteni abban, hogy javítsák az igazgatásuk minőségét;

| V. | mivel az ombudsman minden évben közzéteszi a kritikai és további észrevételeinek intézményi utóéletére vonatkozó megállapításait; |
| --- | --- |

V.

mivel az ombudsman minden évben közzéteszi a kritikai és további észrevételeinek intézményi utóéletére vonatkozó megállapításait;

| W. | mivel a kritikai és további észrevételek kielégítő nyomon követésének aránya 2010-ben összességében 78 % volt; mivel a további észrevételek nyomon követése az esetek 95 %-ában volt kielégítő, míg a kritikai észrevételek tekintetében az arány lényegesen alacsonyabb, 68 %-os volt; |
| --- | --- |

W.

mivel a kritikai és további észrevételek kielégítő nyomon követésének aránya 2010-ben összességében 78 % volt; mivel a további észrevételek nyomon követése az esetek 95 %-ában volt kielégítő, míg a kritikai észrevételek tekintetében az arány lényegesen alacsonyabb, 68 %-os volt;

| X. | mivel az ombudsman 2011-ben 25 ajánlástervezetet adott ki, és 13 olyan ügyet zárt le, ahol az érintett intézmény részben vagy egészében elfogadta az ajánlástervezetét; |
| --- | --- |

X.

mivel az ombudsman 2011-ben 25 ajánlástervezetet adott ki, és 13 olyan ügyet zárt le, ahol az érintett intézmény részben vagy egészében elfogadta az ajánlástervezetét;

| Y. | mivel az ombudsman 2011-ben nem nyújtott be különjelentést a Parlamenthez; |
| --- | --- |

Y.

mivel az ombudsman 2011-ben nem nyújtott be különjelentést a Parlamenthez;

| Z. | mivel az ombudsman költségvetése önálló szakasza az Európai Unió költségvetésének, és három részre oszlik: az 1. cím a munkabéreket, juttatásokat és más személyzeti jellegű kiadásokat, a 2. cím az épületeket, bútorokat, berendezéseket és egyéb működési költségeket, a 3. cím pedig az intézmény által ellátott általános feladatokból eredő kiadásokat tartalmazza; |
| --- | --- |

Z.

mivel az ombudsman költségvetése önálló szakasza az Európai Unió költségvetésének, és három részre oszlik: az 1. cím a munkabéreket, juttatásokat és más személyzeti jellegű kiadásokat, a 2. cím az épületeket, bútorokat, berendezéseket és egyéb működési költségeket, a 3. cím pedig az intézmény által ellátott általános feladatokból eredő kiadásokat tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja az európai ombudsman által ismertetett, 2011-re vonatkozó éves jelentést; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja az európai ombudsman által ismertetett, 2011-re vonatkozó éves jelentést;

| 2. | megállapítja, hogy az ombudsman 2011-ben több mint 22 000 polgárnak segített, akik közül 2 510 nyújtott be panaszt, 1 284 kért információt és 18 274 kapott tanácsot az ombudsman weboldalán található interaktív útmutató révén; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy az ombudsman 2011-ben több mint 22 000 polgárnak segített, akik közül 2 510 nyújtott be panaszt, 1 284 kért információt és 18 274 kapott tanácsot az ombudsman weboldalán található interaktív útmutató révén;

| 3. | tudomásul veszi, hogy az ombudsmanhoz benyújtott panaszok teljes száma – és különösen a hatáskörén kívül eső panaszok száma – az utóbbi években fokozatosan csökkent; érdeklődéssel figyeli ezt a jelenséget, hogy megállapítsa, van-e közvetlen összefüggés a csökkenés és az interaktív útmutató bevezetése között; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi, hogy az ombudsmanhoz benyújtott panaszok teljes száma – és különösen a hatáskörén kívül eső panaszok száma – az utóbbi években fokozatosan csökkent; érdeklődéssel figyeli ezt a jelenséget, hogy megállapítsa, van-e közvetlen összefüggés a csökkenés és az interaktív útmutató bevezetése között;

| 4. | megállapítja, hogy az ombudsman az általa kezelt panaszok több mint 65 %-ában vagy vizsgálatot tudott indítani, vagy továbbirányította a panaszost egy illetékes szervhez, például az Ombudsmanok Európai Hálózatának (amelynek a Parlament Petíciós Bizottsága is része) egy tagjához, az Európai Bizottsághoz, vagy pedig más panaszkezelő szervhez (például a SOLVIT-hoz); megállapítja, hogy a Petíciós Bizottság 2011-ben 59 panaszt kapott az ombudsmantól; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy az ombudsman az általa kezelt panaszok több mint 65 %-ában vagy vizsgálatot tudott indítani, vagy továbbirányította a panaszost egy illetékes szervhez, például az Ombudsmanok Európai Hálózatának (amelynek a Parlament Petíciós Bizottsága is része) egy tagjához, az Európai Bizottsághoz, vagy pedig más panaszkezelő szervhez (például a SOLVIT-hoz); megállapítja, hogy a Petíciós Bizottság 2011-ben 59 panaszt kapott az ombudsmantól;

| 5. | tudomásul veszi, hogy az ombudsman által 2011-ben vizsgált állítólagos hivatali visszásságok fő típusai a következőkre vonatkoztak: jogszerűség (a vizsgálatok 28 %-a), információkérések (16,2 %), tisztességesség (13,6 %), a határozatok indoklása és a fellebbezési lehetőségek (8,1 %), ésszerű döntéshozatali határidők (7,3 %), dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés iránti kérelmek (7,1 %), megkülönböztetésmentesség (6,8 %) és a levelek adott polgár nyelvén, az illetékes tisztviselő megjelölésével történő megválaszolásának kötelezettsége (5,8 %); |
| --- | --- |

5.

tudomásul veszi, hogy az ombudsman által 2011-ben vizsgált állítólagos hivatali visszásságok fő típusai a következőkre vonatkoztak: jogszerűség (a vizsgálatok 28 %-a), információkérések (16,2 %), tisztességesség (13,6 %), a határozatok indoklása és a fellebbezési lehetőségek (8,1 %), ésszerű döntéshozatali határidők (7,3 %), dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés iránti kérelmek (7,1 %), megkülönböztetésmentesség (6,8 %) és a levelek adott polgár nyelvén, az illetékes tisztviselő megjelölésével történő megválaszolásának kötelezettsége (5,8 %);

| 6. | megállapítja, hogy az ombudsman által 2011-ben elindított vizsgálatok többsége a Bizottságot érintette (231), a második helyen pedig az EPSO állt (42); úgy véli, hogy mivel a Bizottság az az intézmény, amelynek döntései közvetlen hatással vannak a polgárokra, logikus, hogy leggyakrabban ez a panaszok tárgya; |
| --- | --- |

6.

megállapítja, hogy az ombudsman által 2011-ben elindított vizsgálatok többsége a Bizottságot érintette (231), a második helyen pedig az EPSO állt (42); úgy véli, hogy mivel a Bizottság az az intézmény, amelynek döntései közvetlen hatással vannak a polgárokra, logikus, hogy leggyakrabban ez a panaszok tárgya;

| 7. | elégedetten veszi tudomásul, hogy az ombudsman által indított, az Európai Parlamenttel foglalkozó vizsgálatok száma 2010-hez képest több mint a felével csökkent; megállapítja, hogy az ombudsman egyharmaddal több vizsgálatot indított az Európai Unió Tanácsával kapcsolatban; |
| --- | --- |

7.

elégedetten veszi tudomásul, hogy az ombudsman által indított, az Európai Parlamenttel foglalkozó vizsgálatok száma 2010-hez képest több mint a felével csökkent; megállapítja, hogy az ombudsman egyharmaddal több vizsgálatot indított az Európai Unió Tanácsával kapcsolatban;

| 8. | megállapítja, hogy az ombudsman 2011-ben úgy módosította az eljárásait, hogy a polgárok szempontjából kedvezőbbek legyenek, és bevezetett egy új vizsgálattípust – a „tisztázó vizsgálatot” –, amelynek segítségével a panaszosok tisztázhatják panaszukat, amennyiben az ombudsman első ránézésre nincs meggyőződve arról, hogy indokolt kikérni az uniós intézmény véleményét; |
| --- | --- |

8.

megállapítja, hogy az ombudsman 2011-ben úgy módosította az eljárásait, hogy a polgárok szempontjából kedvezőbbek legyenek, és bevezetett egy új vizsgálattípust – a „tisztázó vizsgálatot” –, amelynek segítségével a panaszosok tisztázhatják panaszukat, amennyiben az ombudsman első ránézésre nincs meggyőződve arról, hogy indokolt kikérni az uniós intézmény véleményét;

| 9. | rámutat, hogy az ombudsman most aktívan felkéri a panaszosokat, hogy tegyék meg észrevételeiket, ha nincsenek megelégedve az intézmény válaszával, míg korábban a panaszosoknak új panaszt kellett tenniük, ha elégedetlenek voltak egy válasz érdemi részével; |
| --- | --- |

9.

rámutat, hogy az ombudsman most aktívan felkéri a panaszosokat, hogy tegyék meg észrevételeiket, ha nincsenek megelégedve az intézmény válaszával, míg korábban a panaszosoknak új panaszt kellett tenniük, ha elégedetlenek voltak egy válasz érdemi részével;

| 10. | elégedetten látja, hogy ezen új megközelítés eredményeként az ombudsman kevesebb ügyet zár le „az intézmény által rendezettként”, és több ügyet zár le azzal a megállapítással, hogy „nem történt hivatali visszásság” vagy „további vizsgálat nem indokolt”; |
| --- | --- |

10.

elégedetten látja, hogy ezen új megközelítés eredményeként az ombudsman kevesebb ügyet zár le „az intézmény által rendezettként”, és több ügyet zár le azzal a megállapítással, hogy „nem történt hivatali visszásság” vagy „további vizsgálat nem indokolt”;

| 11. | megállapítja, hogy az ombudsman a hatáskörén kívül eső panaszok kezelését is felülvizsgálta, így ezeket most az ombudsmani hivatalon belüli nyilvántartó hivatal kezeli, ezáltal a panaszosokat a lehető leggyorsabban tájékoztatják arról, hogy az ombudsman nem tud foglalkozni a panaszukkal, és tanácsot adnak nekik arra nézve, hogy hová fordulhatnak; |
| --- | --- |

11.

megállapítja, hogy az ombudsman a hatáskörén kívül eső panaszok kezelését is felülvizsgálta, így ezeket most az ombudsmani hivatalon belüli nyilvántartó hivatal kezeli, ezáltal a panaszosokat a lehető leggyorsabban tájékoztatják arról, hogy az ombudsman nem tud foglalkozni a panaszukkal, és tanácsot adnak nekik arra nézve, hogy hová fordulhatnak;

| 12. | rámutat, hogy az Eurobarométer 2011-ben készült, a polgárok jogairól és az uniós igazgatás teljesítményéről szóló speciális felmérése (4) azt mutatta, hogy a polgárok nagyra értékelik az európai ombudsmannál történő panasztételhez való jogukat, és ennél csak az Unión belüli szabad mozgáshoz és letelepedéshez való jogot, illetve a megfelelő ügyintézéshez való jogot tartják fontosabbnak; |
| --- | --- |

12.

rámutat, hogy az Eurobarométer 2011-ben készült, a polgárok jogairól és az uniós igazgatás teljesítményéről szóló speciális felmérése (4) azt mutatta, hogy a polgárok nagyra értékelik az európai ombudsmannál történő panasztételhez való jogukat, és ennél csak az Unión belüli szabad mozgáshoz és letelepedéshez való jogot, illetve a megfelelő ügyintézéshez való jogot tartják fontosabbnak;

| 13. | méltatja az ombudsmant a „Problémája akadt az EU-val? Ki segíthet Önnek?” című füzet kiadásáért – amely az Unióval kapcsolatos problémák esetére átfogó tájékoztatást ad a polgárok számára elérhető problémamegoldó mechanizmusokról –, valamint azért, hogy ezt a kiadványt hangoskönyv formájában és nagy betűmérettel nyomtatva is elérhetővé tette; |
| --- | --- |

13.

méltatja az ombudsmant a „Problémája akadt az EU-val? Ki segíthet Önnek?” című füzet kiadásáért – amely az Unióval kapcsolatos problémák esetére átfogó tájékoztatást ad a polgárok számára elérhető problémamegoldó mechanizmusokról –, valamint azért, hogy ezt a kiadványt hangoskönyv formájában és nagy betűmérettel nyomtatva is elérhetővé tette;

| 14. | hangsúlyozza, hogy az elmúlt években tett előrelépés ellenére a ténylegesen az ombudsman hatáskörébe tartozó feldolgozott panaszok aránya 2011-ben is viszonylag alacsony (hozzávetőlegesen 27 %) volt, és hogy ezért meg kell fontolni egy átfogóbb és célratörőbb tájékoztató kampány folytatását az ombudsman felelősségi körét illetően, különösen a nemzeti és regionális ombudsmanok, az Európai Parlament és a Bizottság szoros együttműködése révén; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy az elmúlt években tett előrelépés ellenére a ténylegesen az ombudsman hatáskörébe tartozó feldolgozott panaszok aránya 2011-ben is viszonylag alacsony (hozzávetőlegesen 27 %) volt, és hogy ezért meg kell fontolni egy átfogóbb és célratörőbb tájékoztató kampány folytatását az ombudsman felelősségi körét illetően, különösen a nemzeti és regionális ombudsmanok, az Európai Parlament és a Bizottság szoros együttműködése révén;

| 15. | egyetért az ombudsmannal abban, hogy az uniós köztisztviselők magatartásában elvárt alapvető értékek egyszerű, tömör megfogalmazása hatékonyan erősíthetné az uniós polgároknak az európai közszolgálattal és az általa szolgált uniós intézményekkel szembeni bizalmát; |
| --- | --- |

15.

egyetért az ombudsmannal abban, hogy az uniós köztisztviselők magatartásában elvárt alapvető értékek egyszerű, tömör megfogalmazása hatékonyan erősíthetné az uniós polgároknak az európai közszolgálattal és az általa szolgált uniós intézményekkel szembeni bizalmát;

| 16. | támogatja az ombudsman azon véleményét, miszerint az az intézmény, ahol a szolgáltatási kultúra meghonosodott, nem fenyegetésként tekint a panaszokra, hanem meglátja bennük a lehetőséget a hatékonyabb kommunikációra, illetve – ha valamilyen hibát vétett – a dolog rendbetételére és a jövőre szóló tanulságok levonására; |
| --- | --- |

16.

támogatja az ombudsman azon véleményét, miszerint az az intézmény, ahol a szolgáltatási kultúra meghonosodott, nem fenyegetésként tekint a panaszokra, hanem meglátja bennük a lehetőséget a hatékonyabb kommunikációra, illetve – ha valamilyen hibát vétett – a dolog rendbetételére és a jövőre szóló tanulságok levonására;

| 17. | emlékeztet arra, hogy az Alapjogi Chartában (41. cikk) az uniós polgárság egyik alapvető jogaként szerepel a megfelelő ügyintézéshez való jog; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet arra, hogy az Alapjogi Chartában (41. cikk) az uniós polgárság egyik alapvető jogaként szerepel a megfelelő ügyintézéshez való jog;

| 18. | felhívja az európai uniós intézményeket, szerveket és hivatalokat, hogy a helyes hivatali magatartás európai kódexe szerint járjanak el, amelyet a Parlament a 2001. szeptember 6-i állásfoglalásában fogadott el (5); |
| --- | --- |

18.

felhívja az európai uniós intézményeket, szerveket és hivatalokat, hogy a helyes hivatali magatartás európai kódexe szerint járjanak el, amelyet a Parlament a 2001. szeptember 6-i állásfoglalásában fogadott el (5);

| 19. | üdvözli az ombudsman kitartó fáradozását, hogy – például erre vonatkozó kiadványok révén – konstruktívan elősegítse az Európai Unió általános közigazgatási eljárásairól szóló rendelet kidolgozását; hangsúlyozza, hogy egy ilyen jogszabály – amely a közvetlen uniós közigazgatás egészére nézve jogilag kötelező érvényű minimális minőségi standardokat és eljárási garanciákat hivatott megállapítani – az EUMSZ 298. cikkén alapulhatna, és hogy megalkotásához szoros együttműködésre van szükség az ombudsmannal; |
| --- | --- |

19.

üdvözli az ombudsman kitartó fáradozását, hogy – például erre vonatkozó kiadványok révén – konstruktívan elősegítse az Európai Unió általános közigazgatási eljárásairól szóló rendelet kidolgozását; hangsúlyozza, hogy egy ilyen jogszabály – amely a közvetlen uniós közigazgatás egészére nézve jogilag kötelező érvényű minimális minőségi standardokat és eljárási garanciákat hivatott megállapítani – az EUMSZ 298. cikkén alapulhatna, és hogy megalkotásához szoros együttműködésre van szükség az ombudsmannal;

| 20. | támogatja az ombudsman azon véleményét, miszerint a megfelelő ügyintézés elvei túlmutatnak a jogon, és nemcsak a jogi kötelezettségek tiszteletben tartását követelik meg az uniós intézményektől, szervektől és hivataloktól, hanem azt is, hogy legyenek szolgálatkészek, és gondoskodjanak arról, hogy a nyilvánosság tagjai megfelelő bánásmódban részesüljenek, és teljes mértékben élni tudjanak jogaikkal; |
| --- | --- |

20.

támogatja az ombudsman azon véleményét, miszerint a megfelelő ügyintézés elvei túlmutatnak a jogon, és nemcsak a jogi kötelezettségek tiszteletben tartását követelik meg az uniós intézményektől, szervektől és hivataloktól, hanem azt is, hogy legyenek szolgálatkészek, és gondoskodjanak arról, hogy a nyilvánosság tagjai megfelelő bánásmódban részesüljenek, és teljes mértékben élni tudjanak jogaikkal;

| 21. | méltatja az ombudsmant, amiért megjelentette és minden uniós intézmény, szerv és hivatal személyzetének kiosztotta „Az európai ombudsman panaszügyi útmutatóját”, hogy ezzel ösztönözze az uniós igazgatást teljesítménye javítására a polgárokkal szembeni szolgáltatási kultúra elvei melletti elkötelezettségének elmélyítése révén; |
| --- | --- |

21.

méltatja az ombudsmant, amiért megjelentette és minden uniós intézmény, szerv és hivatal személyzetének kiosztotta „Az európai ombudsman panaszügyi útmutatóját”, hogy ezzel ösztönözze az uniós igazgatást teljesítménye javítására a polgárokkal szembeni szolgáltatási kultúra elvei melletti elkötelezettségének elmélyítése révén;

| 22. | üdvözli az ombudsman és az Ombudsmanok Európai Hálózatának együttműködését, és kéri, hogy ezt az együttműködést egyebek mellett használják ki az európai polgári kezdeményezés – mint a polgárok uniós jogalkotás kidolgozásában való közvetlen részvételének eszköze – népszerűsítését szolgáló intézkedésekre és annak biztosítására, hogy ez az eszköz a technikai követelmények tekintetében ne rójon túlzott terheket a polgárokra; |
| --- | --- |

22.

üdvözli az ombudsman és az Ombudsmanok Európai Hálózatának együttműködését, és kéri, hogy ezt az együttműködést egyebek mellett használják ki az európai polgári kezdeményezés – mint a polgárok uniós jogalkotás kidolgozásában való közvetlen részvételének eszköze – népszerűsítését szolgáló intézkedésekre és annak biztosítására, hogy ez az eszköz a technikai követelmények tekintetében ne rójon túlzott terheket a polgárokra;

| 23. | emlékeztet arra, hogy az Ombudsmanok Európai Hálózatának nyolcadik nemzeti szemináriumát 2011 októberében Koppenhágában tartották; emlékeztet arra, hogy a Petíciós Bizottság a hálózat teljes jogú tagja, és hogy a bizottság is képviseltette magát a szemináriumon; emlékeztet arra, hogy a hálózat tagjai a szemináriumon megállapodtak abban, hogy feltérképezik, miként lehetne jobban tájékoztatni a polgárokat jogaikról; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet arra, hogy az Ombudsmanok Európai Hálózatának nyolcadik nemzeti szemináriumát 2011 októberében Koppenhágában tartották; emlékeztet arra, hogy a Petíciós Bizottság a hálózat teljes jogú tagja, és hogy a bizottság is képviseltette magát a szemináriumon; emlékeztet arra, hogy a hálózat tagjai a szemináriumon megállapodtak abban, hogy feltérképezik, miként lehetne jobban tájékoztatni a polgárokat jogaikról;

| 24. | emlékeztet arra, hogy az ombudsman a szemináriumon ismertette az uniós köztisztviselőkre vonatkozó közszolgálati alapelvek tervezetét, amelyben öt ilyen elvet nevezett meg, mégpedig az Unió és polgárai iránti elkötelezettséget, a tisztességességet, a tárgyilagosságot, a másokkal szembeni tiszteletet és az átláthatóságot; megállapítja, hogy az ombudsman nyilvános konzultációt szervezett ezekről az elvekről, a szöveg végleges változatát pedig 2012. június 19-én közzétették; |
| --- | --- |

24.

emlékeztet arra, hogy az ombudsman a szemináriumon ismertette az uniós köztisztviselőkre vonatkozó közszolgálati alapelvek tervezetét, amelyben öt ilyen elvet nevezett meg, mégpedig az Unió és polgárai iránti elkötelezettséget, a tisztességességet, a tárgyilagosságot, a másokkal szembeni tiszteletet és az átláthatóságot; megállapítja, hogy az ombudsman nyilvános konzultációt szervezett ezekről az elvekről, a szöveg végleges változatát pedig 2012. június 19-én közzétették;

| 25. | örömmel állapítja meg, hogy az ombudsman a jelentés tárgyát képező időszakban aktívan és kiegyensúlyozottan, a többi uniós szervvel kritikus egyetértésben és szoros együttműködésben gyakorolta a hatásköreit; |
| --- | --- |

25.

örömmel állapítja meg, hogy az ombudsman a jelentés tárgyát képező időszakban aktívan és kiegyensúlyozottan, a többi uniós szervvel kritikus egyetértésben és szoros együttműködésben gyakorolta a hatásköreit;

| 26. | ragaszkodik ahhoz, hogy az ombudsman a továbbiakban is gondoskodjon a források lehető legjobb felhasználásáról, kerülje a személyzet felesleges megkétszerezését, és működjön együtt más meglévő uniós intézményekkel, ezáltal biztosítva az uniós költségvetéssel való hatékony takarékoskodást; |
| --- | --- |

26.

ragaszkodik ahhoz, hogy az ombudsman a továbbiakban is gondoskodjon a források lehető legjobb felhasználásáról, kerülje a személyzet felesleges megkétszerezését, és működjön együtt más meglévő uniós intézményekkel, ezáltal biztosítva az uniós költségvetéssel való hatékony takarékoskodást;

| 27. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a Petíciós Bizottság jelentését a Tanácsnak, a Bizottságnak, az európai ombudsmannak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint ombudsmanjainak vagy ennek megfelelő intézményeinek. |
| --- | --- |

27.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a Petíciós Bizottság jelentését a Tanácsnak, a Bizottságnak, az európai ombudsmannak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint ombudsmanjainak vagy ennek megfelelő intézményeinek.

---

(1)  HL L 113., 1994.5.4., 15. o.

(2)  HL C 286. E, 2009.11.27., 172. o.

(3)  Elfogadva 2002. július 8-án, és módosítva az ombudsman 2004. április 5-i és 2008. december 3-i határozataival.

(4)  http://www.ombudsman.europa.eu/hu/press/statistics.faces.

(5)  HL C 72. E, 2002.3.21., 331. o.

---

| 11.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 72/64 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 72/64

---

2012. október 26., péntekA gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszter: a 2012. évi prioritások végrehajtása

P7_TA(2012)0408

Az Európai Parlament 2012. október 26-i állásfoglalása a gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszterről: a 2012. évi prioritások végrehajtása (2012/2150(INI))

2014/C 72 E/09

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszterről szóló, 2011. december 1-jei európai parlamenti állásfoglalásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszterről szóló, 2011. december 1-jei európai parlamenti állásfoglalásra (1),

| — | tekintettel a 2012. június 28–29-i Európai Tanács következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. június 28–29-i Európai Tanács következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak a 121. cikke (2) bekezdésével együtt értelmezett 136. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak a 121. cikke (2) bekezdésével együtt értelmezett 136. cikkére,

| — | tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2011. november 16-i 1175/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2011. november 16-i 1175/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről szóló, 2011. november 8-i 2011/85/EU tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről szóló, 2011. november 8-i 2011/85/EU tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel a túlzott makrogazdasági egyensúlytalanságoknak az euróövezeten belüli kiigazítására vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló, 2011. november 16-i 1174/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a túlzott makrogazdasági egyensúlytalanságoknak az euróövezeten belüli kiigazítására vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló, 2011. november 16-i 1174/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. november 8-i 1177/2011/EU tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. november 8-i 1177/2011/EU tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a makrogazdasági egyensúlytalanságok megelőzéséréről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a makrogazdasági egyensúlytalanságok megelőzéséréről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel a költségvetési felügyelet euróövezetbeli eredményes érvényesítéséről szóló, 2011. november 16-i 1173/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetési felügyelet euróövezetbeli eredményes érvényesítéséről szóló, 2011. november 16-i 1173/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7),

| — | tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiány felügyeletét célzó eredménytáblára vonatkozó első tervekről szóló, 2011. december 15-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiány felügyeletét célzó eredménytáblára vonatkozó első tervekről szóló, 2011. december 15-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a 2011. március 24-25-i európai tanácsi következtetések „Euró Plusz Paktum: fokozottabb gazdaságpolitikai koordináció a versenyképesség és a konvergencia érdekében” című 1. mellékletére (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. március 24-25-i európai tanácsi következtetések „Euró Plusz Paktum: fokozottabb gazdaságpolitikai koordináció a versenyképesség és a konvergencia érdekében” című 1. mellékletére (9),

| — | tekintettel a 2012. évi éves növekedési jelentésről szóló 2011. november 23-i bizottsági közleményre (COM(2011)0815), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. évi éves növekedési jelentésről szóló 2011. november 23-i bizottsági közleményre (COM(2011)0815),

| — | tekintettel a 2012. évi éves növekedési jelentéshez való hozzájárulásról szóló 2012. február 15-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. évi éves növekedési jelentéshez való hozzájárulásról szóló 2012. február 15-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (11) az azon tagállamok gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatások végrehajtásáról, amelyek pénzneme az euró, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (11) az azon tagállamok gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatások végrehajtásáról, amelyek pénzneme az euró,

| — | tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (12) Ausztria 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és az Ausztria 2011–2016 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (12) Ausztria 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és az Ausztria 2011–2016 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről,

| — | tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (13) Belgium 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Belgium 2012-15 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (13) Belgium 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Belgium 2012-15 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről,

| — | tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (14) Bulgária 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Bulgária 2012-15 közötti időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi véleményről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (14) Bulgária 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Bulgária 2012-15 közötti időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi véleményről,

| — | tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (15) Ciprus 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Ciprus 2012-2015 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (15) Ciprus 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Ciprus 2012-2015 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről,

| — | tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (16) a Cseh Köztársaság 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Cseh Köztársaság 2012-2015 közötti időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi véleményről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (16) a Cseh Köztársaság 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Cseh Köztársaság 2012-2015 közötti időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi véleményről,

| — | tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (17) Dánia 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Dánia 2012-2015 közötti időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi véleményről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (17) Dánia 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Dánia 2012-2015 közötti időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi véleményről,

| — | tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (18) Észtország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és az Észtország 2012-15 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (18) Észtország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és az Észtország 2012-15 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről,

| — | tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (19) Finnország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Finnország 2012-2015 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (19) Finnország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Finnország 2012-2015 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről,

| — | tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (20) Franciaország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Franciaország 2012-2016 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (20) Franciaország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Franciaország 2012-2016 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről,

| — | tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (21) Németország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Németország 2012-16 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (21) Németország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Németország 2012-16 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről,

| — | tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra Görögország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra Görögország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról (22),

| — | tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (23) Magyarország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Magyarország 2012-2015 közötti időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi véleményről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (23) Magyarország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Magyarország 2012-2015 közötti időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi véleményről,

| — | tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (24) Írország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és az Írország 2012-2015 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (24) Írország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és az Írország 2012-2015 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről,

| — | tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (25) Olaszország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és az Olaszország 2012-2015 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (25) Olaszország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és az Olaszország 2012-2015 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről,

| — | tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (26) Lettország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Lettország 2012-15 közötti időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi véleményről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (26) Lettország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Lettország 2012-15 közötti időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi véleményről,

| — | tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (27) Litvánia 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Litvánia 2012-15 közötti időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi véleményről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (27) Litvánia 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Litvánia 2012-15 közötti időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi véleményről,

| — | tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (28) Luxemburg 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Luxemburg 2012-15 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (28) Luxemburg 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Luxemburg 2012-15 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről,

| — | tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (29) Málta 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Málta 2012-15 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (29) Málta 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Málta 2012-15 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről,

| — | tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (30) Hollandia 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Hollandia 2012-2015 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (30) Hollandia 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Hollandia 2012-2015 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről,

| — | tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (31) Lengyelország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Lengyelország 2012-2015 közötti időszakra vonatkozó konvergenciprogramjáról szóló tanácsi véleményről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (31) Lengyelország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Lengyelország 2012-2015 közötti időszakra vonatkozó konvergenciprogramjáról szóló tanácsi véleményről,

| — | tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (32) Portugália 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Portugália 2012-16 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (32) Portugália 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Portugália 2012-16 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről,

| — | tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (33) Románia 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Románia 2012-15 közötti időszakra vonatkozó konvergenciprogramjáról szóló tanácsi véleményről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (33) Románia 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Románia 2012-15 közötti időszakra vonatkozó konvergenciprogramjáról szóló tanácsi véleményről,

| — | tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (34) Szlovákia 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Szlovákia 2012-2015 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (34) Szlovákia 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Szlovákia 2012-2015 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről,

| — | tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (35) Szlovénia 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Szlovénia 2012-15 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (35) Szlovénia 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Szlovénia 2012-15 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről,

| — | tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (36) Spanyolország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Spanyolország 2012-2015 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (36) Spanyolország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Spanyolország 2012-2015 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről,

| — | tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (37) Svédország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Svédország 2012-15 közötti időszakra vonatkozó konvergenciprogramjáról szóló tanácsi véleményről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (37) Svédország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Svédország 2012-15 közötti időszakra vonatkozó konvergenciprogramjáról szóló tanácsi véleményről,

| — | tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (38) az Egyesült Királyság 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és az Egyesült Kriályság 2012-2017 közötti időszakra vonatkozó konvergenciprogramjáról szóló tanácsi véleményről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásra (38) az Egyesült Királyság 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és az Egyesült Kriályság 2012-2017 közötti időszakra vonatkozó konvergenciprogramjáról szóló tanácsi véleményről,

| — | tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag: a növekedés érdekében teendő következő lépések” című 2012. június 14-i állásfoglalására, (39), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag: a növekedés érdekében teendő következő lépések” című 2012. június 14-i állásfoglalására, (39),

| — | tekintettel „Az egységes piac megvalósítása a fogyasztók és a polgárok számára” című, 2010. május 20-i állásfoglalására (40), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piac megvalósítása a fogyasztók és a polgárok számára” című, 2010. május 20-i állásfoglalására (40),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Költségvetrési Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, az Alkotmányügyi Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0312/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Költségvetrési Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, az Alkotmányügyi Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0312/2012),

| A. | mivel a gazdasági, szociális, pénzügyi és államadósság-válság továbbra sem enyhült; |
| --- | --- |

A.

mivel a gazdasági, szociális, pénzügyi és államadósság-válság továbbra sem enyhült;

| B. | mivel a jelenlegi gazdasági helyzet bebizonyította, hogy egy integráltabb és kiegyensúlyozottabb gazdasági unió megvalósításához a tagállami makrogazdasági és költségvetési politikák erőteljesebb koordinációjára van szükség; |
| --- | --- |

B.

mivel a jelenlegi gazdasági helyzet bebizonyította, hogy egy integráltabb és kiegyensúlyozottabb gazdasági unió megvalósításához a tagállami makrogazdasági és költségvetési politikák erőteljesebb koordinációjára van szükség;

| C. | mivel a gazdasági kontextus továbbra is bizonytalan, és mivel 2010-ben a tagállamok elkötelezték magukat az Európa 2020 stratégia intelligens, fenntartható és befogadó uniós gazdaság fejlesztésére irányuló célkitűzései mellett; mivel azonban az EU nem halad megfelelő úton ahhoz, hogy a megadott időkereten belül megvalósítsa ezeket a célokat, mivel a kombinált nemzeti célkitűzések nem túl nagyra törőek, és a meghozott intézkedések szinte egyik cél tekintetében sem hoztak jelentősebb előrelépést, különösen az energiahatékonyságra, a foglalkoztatásra, a szegénység csökkentésére, a kutatásra és a fejlesztésre irányuló célok vonatkozásában; |
| --- | --- |

C.

mivel a gazdasági kontextus továbbra is bizonytalan, és mivel 2010-ben a tagállamok elkötelezték magukat az Európa 2020 stratégia intelligens, fenntartható és befogadó uniós gazdaság fejlesztésére irányuló célkitűzései mellett; mivel azonban az EU nem halad megfelelő úton ahhoz, hogy a megadott időkereten belül megvalósítsa ezeket a célokat, mivel a kombinált nemzeti célkitűzések nem túl nagyra törőek, és a meghozott intézkedések szinte egyik cél tekintetében sem hoztak jelentősebb előrelépést, különösen az energiahatékonyságra, a foglalkoztatásra, a szegénység csökkentésére, a kutatásra és a fejlesztésre irányuló célok vonatkozásában;

| D. | mivel az európai szemeszter keretét végül a 2011. november 16-i 1175/2011/EU rendeletben rögzítették (Wortmann-Kool-jelentés), és az a gazdasági kormányzási csomag egyik fő sarokkövét képezi, amely jelentős szerepet játszik abban a tekintetben, hogy az Uniót a Gazdasági és Monetáris Unió (GMU) megvalósításának további lépései során vezérli; |
| --- | --- |

D.

mivel az európai szemeszter keretét végül a 2011. november 16-i 1175/2011/EU rendeletben rögzítették (Wortmann-Kool-jelentés), és az a gazdasági kormányzási csomag egyik fő sarokkövét képezi, amely jelentős szerepet játszik abban a tekintetben, hogy az Uniót a Gazdasági és Monetáris Unió (GMU) megvalósításának további lépései során vezérli;

| E. | mivel a válság és a versenyképességbeli különbségeknek az euró bevezetése óta történő növekedése nyilvánvalóvá tette, hogy fokozottabban össze kell hangolni a gazdasági és foglalkoztatási politikákat, és javítani kell a költségvetési gyakorlatot; |
| --- | --- |

E.

mivel a válság és a versenyképességbeli különbségeknek az euró bevezetése óta történő növekedése nyilvánvalóvá tette, hogy fokozottabban össze kell hangolni a gazdasági és foglalkoztatási politikákat, és javítani kell a költségvetési gyakorlatot;

| F. | mivel első alkalommal került sor az európai szemeszter teljes körű végrehajtására, és mivel lehetőségeinek maradéktalan kiaknázása érdekében le kell vonni a szükséges tanulságokat; |
| --- | --- |

F.

mivel első alkalommal került sor az európai szemeszter teljes körű végrehajtására, és mivel lehetőségeinek maradéktalan kiaknázása érdekében le kell vonni a szükséges tanulságokat;

| G. | mivel az Európai Tanács határozottan elkötelezett amellett, hogy az Unióban a kormányzás valamennyi szintjén mozgósítson minden ösztönzőt, eszközt és szakpolitikát annak érdekében, hogy a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktum elfogadásával intelligens, fenntartható, inkluzív, erőforrás-hatékony és munkahelyteremtő növekedésre ösztönözzön; |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Tanács határozottan elkötelezett amellett, hogy az Unióban a kormányzás valamennyi szintjén mozgósítson minden ösztönzőt, eszközt és szakpolitikát annak érdekében, hogy a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktum elfogadásával intelligens, fenntartható, inkluzív, erőforrás-hatékony és munkahelyteremtő növekedésre ösztönözzön;

| H. | mivel az 2012. január 30-i európai tanácsi következtetések szerint: „A növekedés és a foglalkoztatás csak akkor fog helyreállni, ha következetes és szilárd alapokon nyugvó megközelítést alkalmazunk; olyant, amely ötvözi a növekedési célú beruházást megőrző, növekedést elősegítő költségvetési konszolidációt, a felelős makrogazdasági politikát, valamint a társadalmi kohéziót megőrző aktív foglalkoztatási stratégiát”, és mivel az Uniónak segítenie kel a tagállamoknak abban, hogy fenntartható szakpolitikák révén a gazdasági növekedésnek és jólétnek kedvező dinamikus környezetet teremtsenek; |
| --- | --- |

H.

mivel az 2012. január 30-i európai tanácsi következtetések szerint: „A növekedés és a foglalkoztatás csak akkor fog helyreállni, ha következetes és szilárd alapokon nyugvó megközelítést alkalmazunk; olyant, amely ötvözi a növekedési célú beruházást megőrző, növekedést elősegítő költségvetési konszolidációt, a felelős makrogazdasági politikát, valamint a társadalmi kohéziót megőrző aktív foglalkoztatási stratégiát”, és mivel az Uniónak segítenie kel a tagállamoknak abban, hogy fenntartható szakpolitikák révén a gazdasági növekedésnek és jólétnek kedvező dinamikus környezetet teremtsenek;

| I. | mivel a Parlament ajánlásokat fogalmazott meg a 2012. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásairól szóló, 2012. február 15-i állásfoglalásában (41), melyben felkérte a Tanácsot, hogy a 2012-es európai szemeszterhez nyújtott iránymutatásába foglalja bele az alábbi prioritásokat: a koherencia biztosítása és nagyobb ambíciók az Európa 2020 célkitűzések elérése érdekében, a fenntartható munkahelyteremtés beruházás és adóreform révén való támogatása, a foglalkoztatás minőségének és a fokozott munkaerő-piaci részvétel feltételeinek javítása, a fiatalok munkanélküliségének kezelése, a szegénység és a társadalmi kirekesztés problémájának kezelése hangsúlyt helyezve az olyan csoportokra, amelyeknek nincs kapcsolatuk vagy csak korlátozott kapcsolatuk van a munkaerő-piaccal, és a demokratikus legitimitás, az elszámoltathatóság és a felelősségvállalás erősítése; |
| --- | --- |

I.

mivel a Parlament ajánlásokat fogalmazott meg a 2012. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásairól szóló, 2012. február 15-i állásfoglalásában (41), melyben felkérte a Tanácsot, hogy a 2012-es európai szemeszterhez nyújtott iránymutatásába foglalja bele az alábbi prioritásokat: a koherencia biztosítása és nagyobb ambíciók az Európa 2020 célkitűzések elérése érdekében, a fenntartható munkahelyteremtés beruházás és adóreform révén való támogatása, a foglalkoztatás minőségének és a fokozott munkaerő-piaci részvétel feltételeinek javítása, a fiatalok munkanélküliségének kezelése, a szegénység és a társadalmi kirekesztés problémájának kezelése hangsúlyt helyezve az olyan csoportokra, amelyeknek nincs kapcsolatuk vagy csak korlátozott kapcsolatuk van a munkaerő-piaccal, és a demokratikus legitimitás, az elszámoltathatóság és a felelősségvállalás erősítése;

| J. | mivel az európai szemeszter megnövekedett jelentőségre tett szert, és folyamata mára már számos, a tagállamok által benyújtandó dokumentumot és aldokumentumot foglal magába (nemzeti reformprogramokat (NRP), stabilitási és konvergenciaprogramokat (SCP), szociális jelentéseket (NSR) és nemzeti munkahely-teremtési terveket (NJP)), és mivel e dokumentumokban egyre több célkitűzéssel kell foglalkozni; mivel az ilyen dokumentumok száma és a köztük lévő átfedések ártanak az európai szemeszter folyamata átláthatóságának és koherenciájának; mivel a tagállamok által benyújtott dokumentumok minősége és az érdekelt felek és nemzeti parlamentek e dokumentumok létrehozásában való részvétele esetenként jelentős eltéréseket mutat; |
| --- | --- |

J.

mivel az európai szemeszter megnövekedett jelentőségre tett szert, és folyamata mára már számos, a tagállamok által benyújtandó dokumentumot és aldokumentumot foglal magába (nemzeti reformprogramokat (NRP), stabilitási és konvergenciaprogramokat (SCP), szociális jelentéseket (NSR) és nemzeti munkahely-teremtési terveket (NJP)), és mivel e dokumentumokban egyre több célkitűzéssel kell foglalkozni; mivel az ilyen dokumentumok száma és a köztük lévő átfedések ártanak az európai szemeszter folyamata átláthatóságának és koherenciájának; mivel a tagállamok által benyújtott dokumentumok minősége és az érdekelt felek és nemzeti parlamentek e dokumentumok létrehozásában való részvétele esetenként jelentős eltéréseket mutat;

| K. | mivel a 2008 és 2012 közepe közötti időszakban az EU 27-ek munkanélküliségi rátája mintegy 7 %-ról 10,4 %-ra nőtt, ami körülbelül 25 millió munkanélküli embert jelent; |
| --- | --- |

K.

mivel a 2008 és 2012 közepe közötti időszakban az EU 27-ek munkanélküliségi rátája mintegy 7 %-ról 10,4 %-ra nőtt, ami körülbelül 25 millió munkanélküli embert jelent;

| L. | mivel Unió-szerte több, mint minden ötödik fiatal munkanélküli (22 %), néhány tagállamban pedig a fiatalkori munkanélküliség aránya meghaladja az 50 %-ot; |
| --- | --- |

L.

mivel Unió-szerte több, mint minden ötödik fiatal munkanélküli (22 %), néhány tagállamban pedig a fiatalkori munkanélküliség aránya meghaladja az 50 %-ot;

| M. | mivel 8,3 millió 25 éven aluli európainak nincs állása és nem részesül oktatásban vagy képzésben (NEET), és mivel ez a szám tovább emelkedik; |
| --- | --- |

M.

mivel 8,3 millió 25 éven aluli európainak nincs állása és nem részesül oktatásban vagy képzésben (NEET), és mivel ez a szám tovább emelkedik;

| N. | mivel a 27 tagú EU-ban több mint 115 millió embert fenyeget a társadalmi kirekesztés veszélye, mivel többszörösen fenyegeti őket a szegénység kockázata, súlyos anyagi nélkülözésben vagy nagyon alacsony munkaintenzitású háztartásban élnek; |
| --- | --- |

N.

mivel a 27 tagú EU-ban több mint 115 millió embert fenyeget a társadalmi kirekesztés veszélye, mivel többszörösen fenyegeti őket a szegénység kockázata, súlyos anyagi nélkülözésben vagy nagyon alacsony munkaintenzitású háztartásban élnek;

| O. | mivel az egységes piacra – amely kézzelfogható megoldást nyújt a válságra, valamint eszközként szolgál a versenyképesség előmozdításához és a társadalmi jólét megőrzéséhez – minden eddiginél inkább szükség van az európai gazdaság fellendítése érdekében; |
| --- | --- |

O.

mivel az egységes piacra – amely kézzelfogható megoldást nyújt a válságra, valamint eszközként szolgál a versenyképesség előmozdításához és a társadalmi jólét megőrzéséhez – minden eddiginél inkább szükség van az európai gazdaság fellendítése érdekében;

| 1. | üdvözli a Tanács euróövezetre vonatkozó országspecifikus ajánlásait; emlékeztet arra, hogy – az új gazdasági kormányzási csomagnak köszönhetően – ez az első alkalom, hogy ezek az ajánlások a teljes euróövezet makrogazdasági forgatókönyvével rendelkeznek, és rámutat, hogy a részletesség új szintjét érték el; úgy véli, hogy az ajánlások még nem bontakoztatták ki teljesen a bennük rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Tanács euróövezetre vonatkozó országspecifikus ajánlásait; emlékeztet arra, hogy – az új gazdasági kormányzási csomagnak köszönhetően – ez az első alkalom, hogy ezek az ajánlások a teljes euróövezet makrogazdasági forgatókönyvével rendelkeznek, és rámutat, hogy a részletesség új szintjét érték el; úgy véli, hogy az ajánlások még nem bontakoztatták ki teljesen a bennük rejlő lehetőségeket;

| 2. | emlékeztet arra, hogy az európai szemeszter a közös felelősség által összekapcsolt euróövezeti tagállamok hatékony gazdasági kormányzásának megfelelő kerete, amely összeköti a költségvetési és makrogazdasági politikák többoldalú felügyeletét, valamint az EU 2020 stratégiában megtestesített európai növekedési és foglalkoztatási stratégia végrehajtását; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy az európai szemeszter a közös felelősség által összekapcsolt euróövezeti tagállamok hatékony gazdasági kormányzásának megfelelő kerete, amely összeköti a költségvetési és makrogazdasági politikák többoldalú felügyeletét, valamint az EU 2020 stratégiában megtestesített európai növekedési és foglalkoztatási stratégia végrehajtását;

| 3. | aggodalommal jegyzi meg, hogy a nemzeti parlamenteket, a szociális partnereket, illetve a civil társadalmat számos tagállamban nem vonták be az európai szemeszter folyamatába; ezért annak biztosítására sürgeti a Bizottságot, hogy a nemzeti parlamentek, a szociális partnerek és a civil társadalom bevonása révén a folyamat nagyobb demokratikus legitimitással rendelkezzen; |
| --- | --- |

3.

aggodalommal jegyzi meg, hogy a nemzeti parlamenteket, a szociális partnereket, illetve a civil társadalmat számos tagállamban nem vonták be az európai szemeszter folyamatába; ezért annak biztosítására sürgeti a Bizottságot, hogy a nemzeti parlamentek, a szociális partnerek és a civil társadalom bevonása révén a folyamat nagyobb demokratikus legitimitással rendelkezzen;

| 4. | sürgeti a Bizottságot annak elkerülésére, hogy a tagállamoknak szóló ajánlásokra vonatkozóan egységes megközelítést alkalmazzon, valamint annak biztosítására, hogy az ilyen ajánlásokat az érintett tagállamok konkrét szükségleteinek megfelelően fogalmazzák meg; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a Bizottságot annak elkerülésére, hogy a tagállamoknak szóló ajánlásokra vonatkozóan egységes megközelítést alkalmazzon, valamint annak biztosítására, hogy az ilyen ajánlásokat az érintett tagállamok konkrét szükségleteinek megfelelően fogalmazzák meg;

| 5. | emlékeztet arra, hogy az európai szemeszter a költségvetési tervek tervezeteinek cseréjén, valamint az összes jelentős gazdaságpolitikai reformterv előzetes megvitatásán keresztül lehetővé teszi a szükséges előzetes felügyeletet, ami hozzájárul az euróövezeten belül az euróövezet egészére vagy az euróövezeten kívüli országokra gyakorolt, bármilyen lehetséges kedvezőtlen továbbgyűrűző hatás – amely nemzeti intézkedésekből eredhet – csökkentéséhez és/vagy felszámolásához; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy az európai szemeszter a költségvetési tervek tervezeteinek cseréjén, valamint az összes jelentős gazdaságpolitikai reformterv előzetes megvitatásán keresztül lehetővé teszi a szükséges előzetes felügyeletet, ami hozzájárul az euróövezeten belül az euróövezet egészére vagy az euróövezeten kívüli országokra gyakorolt, bármilyen lehetséges kedvezőtlen továbbgyűrűző hatás – amely nemzeti intézkedésekből eredhet – csökkentéséhez és/vagy felszámolásához;

| 6. | üdvözli a javasolt intézkedéseket, és úgy véli, hogy fokozatosan javítani kell őket a hatékony és fenntartható államháztartás elérése, a makrogazdasági egyensúlyhiány minimalizálása és a versenyképesség fokozása érdekében, amely gyorsabb növekedéshez és nagyobb fokú foglalkoztatáshoz vezet; hangsúlyozza, hogy a különböző tagállami ajánlásokon belül, illetve azok között megfelelő koherenciára, valamint a makrogazdasági eredménytábla megfelelőbb alkalmazására van szükség, és figyelembe kell venni az egyes tagok gazdaságpolitikája nyomán kialakult kedvezőtlen továbbgyűrűző hatásokat; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a javasolt intézkedéseket, és úgy véli, hogy fokozatosan javítani kell őket a hatékony és fenntartható államháztartás elérése, a makrogazdasági egyensúlyhiány minimalizálása és a versenyképesség fokozása érdekében, amely gyorsabb növekedéshez és nagyobb fokú foglalkoztatáshoz vezet; hangsúlyozza, hogy a különböző tagállami ajánlásokon belül, illetve azok között megfelelő koherenciára, valamint a makrogazdasági eredménytábla megfelelőbb alkalmazására van szükség, és figyelembe kell venni az egyes tagok gazdaságpolitikája nyomán kialakult kedvezőtlen továbbgyűrűző hatásokat;

| 7. | elismeri a Bizottság növekedést és versenyképességet ösztönző strukturális reformok elvégzése melletti kitartását annak érdekében, hogy az Unió szembenézzen a válsággal és visszanyerje a világgazdaságban elfoglalt kiemelkedő helyét; határozottan támogatja a Bizottságnak az euróövezeten belüli makrogazdasági egyensúlytalanságok javítására tett erőfeszítéseit; felszóíltja a Bizottságot e munka fokozására; |
| --- | --- |

7.

elismeri a Bizottság növekedést és versenyképességet ösztönző strukturális reformok elvégzése melletti kitartását annak érdekében, hogy az Unió szembenézzen a válsággal és visszanyerje a világgazdaságban elfoglalt kiemelkedő helyét; határozottan támogatja a Bizottságnak az euróövezeten belüli makrogazdasági egyensúlytalanságok javítására tett erőfeszítéseit; felszóíltja a Bizottságot e munka fokozására;

| 8. | várakozással tekint a Bizottságnak az euróövezeten belüli hiányok és többletek közötti kölcsönös összefüggésekről szóló, 2012 őszére tervezett külön tanulmánya elé; |
| --- | --- |

8.

várakozással tekint a Bizottságnak az euróövezeten belüli hiányok és többletek közötti kölcsönös összefüggésekről szóló, 2012 őszére tervezett külön tanulmánya elé;

| 9. | üdvözli az erőforrás-hatékonysági programok előtérbe kerülését, amelyekben jelentős foglalkoztatási potenciál rejlik, s egyben a környezet érdekeit is szolgálják, fenntartható munkahelyeket biztosítanak, és mind az állami, mind a magánfinanszírozás vonatkozásában a befektetések egyértelmű megtérülését kínálják; |
| --- | --- |

9.

üdvözli az erőforrás-hatékonysági programok előtérbe kerülését, amelyekben jelentős foglalkoztatási potenciál rejlik, s egyben a környezet érdekeit is szolgálják, fenntartható munkahelyeket biztosítanak, és mind az állami, mind a magánfinanszírozás vonatkozásában a befektetések egyértelmű megtérülését kínálják;

| 10. | tudomásul veszi, hogy a strukturális reformok nagy része kevés területre összpontosul, úgymint a munkaerőpiacokra (köztük a bérmegállapításra), az adórendszerre, a bankszektorra, a nyugdíjrendszerre, a szolgáltatási ágazatra (a szabályozott kereskedelmi ágazatokra és szakmákra vonatkozó indokolatlan korlátozások megszüntetése révén), a bizonyos iparágak liberalizációjára, a közkiadások hatékonyságának és minőségének javítására, a bürokrácia csökkentésérea felesleges kormányzati szintek megszüntetésére, az adókijátszás elleni küzdelemre, valamint a jelzálog- és ingatlanpiacok megreformálására; elismeri, hogy még mindig sok a teendő, és úgy véli, hogy le kell tenni a megfelelő alapokat, és további előrelépésre van szükség; |
| --- | --- |

10.

tudomásul veszi, hogy a strukturális reformok nagy része kevés területre összpontosul, úgymint a munkaerőpiacokra (köztük a bérmegállapításra), az adórendszerre, a bankszektorra, a nyugdíjrendszerre, a szolgáltatási ágazatra (a szabályozott kereskedelmi ágazatokra és szakmákra vonatkozó indokolatlan korlátozások megszüntetése révén), a bizonyos iparágak liberalizációjára, a közkiadások hatékonyságának és minőségének javítására, a bürokrácia csökkentésérea felesleges kormányzati szintek megszüntetésére, az adókijátszás elleni küzdelemre, valamint a jelzálog- és ingatlanpiacok megreformálására; elismeri, hogy még mindig sok a teendő, és úgy véli, hogy le kell tenni a megfelelő alapokat, és további előrelépésre van szükség;

| 11. | aggódik amiatt, hogy nem születtek ajánlások az Európa 2020 stratégia célkitűzéseivel kapcsolatban azon tagállanok számára, amelyek valamely pénzügyi támogatási program kedvezményezettjei; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a gazdasági kiigazítási programnak az Európa 2020 kiemelt céljai megvalósítása felé való előrelépésre gyakorolt hatását, valamint hogy javasoljon olyan módosításokat, melyek a kiigazítási programnak az Európa 2020 stratégia céljaival való összehangolását célozzák; |
| --- | --- |

11.

aggódik amiatt, hogy nem születtek ajánlások az Európa 2020 stratégia célkitűzéseivel kapcsolatban azon tagállanok számára, amelyek valamely pénzügyi támogatási program kedvezményezettjei; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a gazdasági kiigazítási programnak az Európa 2020 kiemelt céljai megvalósítása felé való előrelépésre gyakorolt hatását, valamint hogy javasoljon olyan módosításokat, melyek a kiigazítási programnak az Európa 2020 stratégia céljaival való összehangolását célozzák;

| 12. | tudomásul veszi, hogy a Bizottság hangsúlyt helyez a munkaerőpiaci reformokra annak érdekében, hogy erősödjön az euróövezet versenyképessége; úgy véli, hogy a béremeleseknek összhangban kell lenniük a termelékenységgel; hasonlóképpen osztja a Bizottság határozott véleményét a nyugdíjrendszerek hosszú távú fenntarthatóságának fontosságát illetően; |
| --- | --- |

12.

tudomásul veszi, hogy a Bizottság hangsúlyt helyez a munkaerőpiaci reformokra annak érdekében, hogy erősödjön az euróövezet versenyképessége; úgy véli, hogy a béremeleseknek összhangban kell lenniük a termelékenységgel; hasonlóképpen osztja a Bizottság határozott véleményét a nyugdíjrendszerek hosszú távú fenntarthatóságának fontosságát illetően;

| 13. | felhívja a Bizottságot, hogy ajánlásait tegye egyértelműbbé, alaposabbá és koherensebbé, és továbbra is ellenőrizze korábban tett ajánlásait, részletes magyarázatokat és értékeléseket adva azokban az esetekben, amikor a Bizottság úgy véli, egy ország csak részben követte ajánlásait, továbbá teljes mértékben vegye figyelembe az egyes tagállamok eltérő gazdasági és társadalmi tényezőit; úgy véli, hogy a Bizottságnak ajánlásokat kell intéznie a tagállamokhoz azzal kapcsolatban, hogy miként minimalizálhatják belső politikáik kedvezőtlen továbbgyűrűző hatásait, és hogyan segíthetik elő más tagállamok megfelelését; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Bizottságot, hogy ajánlásait tegye egyértelműbbé, alaposabbá és koherensebbé, és továbbra is ellenőrizze korábban tett ajánlásait, részletes magyarázatokat és értékeléseket adva azokban az esetekben, amikor a Bizottság úgy véli, egy ország csak részben követte ajánlásait, továbbá teljes mértékben vegye figyelembe az egyes tagállamok eltérő gazdasági és társadalmi tényezőit; úgy véli, hogy a Bizottságnak ajánlásokat kell intéznie a tagállamokhoz azzal kapcsolatban, hogy miként minimalizálhatják belső politikáik kedvezőtlen továbbgyűrűző hatásait, és hogyan segíthetik elő más tagállamok megfelelését;

| 14. | megjegyzi, hogy idei országspecifikus ajánlásaiban a Bizottság számos tagállamot arra sürget, hogy alakítsa át nemzeti bérképzési rendszerét és/vagy csökkentse a nemzeti bérszintet; hangsúlyozza, hogy a szociális partnerek autonómiája minden jól működő munkaerőpiac elengedhetetlen tényezője, amit figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

14.

megjegyzi, hogy idei országspecifikus ajánlásaiban a Bizottság számos tagállamot arra sürget, hogy alakítsa át nemzeti bérképzési rendszerét és/vagy csökkentse a nemzeti bérszintet; hangsúlyozza, hogy a szociális partnerek autonómiája minden jól működő munkaerőpiac elengedhetetlen tényezője, amit figyelembe kell venni;

| 15. | megismétli, hogy a Bizottság olyan különleges helyzetben van, hogy kidolgozhat egy valóban részletes európai makrogazdasági tervet, amely fellendíti a növekedést és a munkahelyteremtést, és arra ösztönzi a Bizottságot, hogy tegye lehetővé egyes ajánlások kiigazítását, amennyiben ezek nem bizonyulnak megfelelőnek a meghatározott célkitűzések eléréséhez; úgy véli, hogy egy ilyen terv kidolgozása érdekében a Bizottságnak javasolnia kell az európai alapok lehető leghatékonyabb felhasználását, és keresnie kell annak módját, hogy ezeket az Unió jelenlegi szükségleteihez igazítsa, mindez megfelelő finanszírozást tesz szükségessé; |
| --- | --- |

15.

megismétli, hogy a Bizottság olyan különleges helyzetben van, hogy kidolgozhat egy valóban részletes európai makrogazdasági tervet, amely fellendíti a növekedést és a munkahelyteremtést, és arra ösztönzi a Bizottságot, hogy tegye lehetővé egyes ajánlások kiigazítását, amennyiben ezek nem bizonyulnak megfelelőnek a meghatározott célkitűzések eléréséhez; úgy véli, hogy egy ilyen terv kidolgozása érdekében a Bizottságnak javasolnia kell az európai alapok lehető leghatékonyabb felhasználását, és keresnie kell annak módját, hogy ezeket az Unió jelenlegi szükségleteihez igazítsa, mindez megfelelő finanszírozást tesz szükségessé;

| 16. | a folyamat hatékonyságának növelése érdekében hangsúlyozza, hogy jobban össze kell hangolni az éves növekedési jelentés (amely az EU-27 egészére vonatkozik) és a hatos csomag által bevezetett, a riasztási mechanizmus keretében készülő jelentés (amely csak bizonyos tagállamokra vonatkozik) közzétételének időzítését; |
| --- | --- |

16.

a folyamat hatékonyságának növelése érdekében hangsúlyozza, hogy jobban össze kell hangolni az éves növekedési jelentés (amely az EU-27 egészére vonatkozik) és a hatos csomag által bevezetett, a riasztási mechanizmus keretében készülő jelentés (amely csak bizonyos tagállamokra vonatkozik) közzétételének időzítését;

| 17. | kiemeli, hogy az éves növekedési jelentés a Bizottság által az ősz folyamán készített előrejelzéseken alapul; ezért hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni az esetleges előrejelzési hibákat, mivel azoknak lehetnek következményei a tagállamok számára előírt költségvetési kiigazításra nézve; |
| --- | --- |

17.

kiemeli, hogy az éves növekedési jelentés a Bizottság által az ősz folyamán készített előrejelzéseken alapul; ezért hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni az esetleges előrejelzési hibákat, mivel azoknak lehetnek következményei a tagállamok számára előírt költségvetési kiigazításra nézve;

| 18. | rámutat arra, hogy a strukturális reformok csak közép- és hosszú távon hozhatnak eredményt, és önmagukban nem jelenthetnek megoldást a recessziós spirál problémájára, amelyben az Unió jelenleg vesztegel; |
| --- | --- |

18.

rámutat arra, hogy a strukturális reformok csak közép- és hosszú távon hozhatnak eredményt, és önmagukban nem jelenthetnek megoldást a recessziós spirál problémájára, amelyben az Unió jelenleg vesztegel;

| 19. | felhívja, a Bizottságot, hogy foglalja bele az EU 2020 stratégiát az európai szemeszterbe, és biztosítsa, hogy jobban tükröződjön az országspecifikus ajánlásokban olyan szakpolitikák révén, amelyek célja a fiatalok munkanélküliségének kezelése és a szegénység elleni küzdelem; megjegyzi, hogy több országban egyáltalán nem történ előrelépés, vagy csak csekély előrehaladás történt az EU 2020 stratégia szociális és környezetvédelmi céljainak elérésében, ami annyit jelent, hogy az Unió egésze nem halad az EU 2020 célkitűzéseinek megvalósítása felé; |
| --- | --- |

19.

felhívja, a Bizottságot, hogy foglalja bele az EU 2020 stratégiát az európai szemeszterbe, és biztosítsa, hogy jobban tükröződjön az országspecifikus ajánlásokban olyan szakpolitikák révén, amelyek célja a fiatalok munkanélküliségének kezelése és a szegénység elleni küzdelem; megjegyzi, hogy több országban egyáltalán nem történ előrelépés, vagy csak csekély előrehaladás történt az EU 2020 stratégia szociális és környezetvédelmi céljainak elérésében, ami annyit jelent, hogy az Unió egésze nem halad az EU 2020 célkitűzéseinek megvalósítása felé;

| 20. | üdvözli a Bizottság 2012. június 27-i kezdeményezését, amely az adócsalás és az adókijátszás elleni küzdelem megerősítésére irányul; hangsúlyozza, hogy e területhez fűződő fokozott erőfeszítéseknek – nemzeti és uniós szinten, valamint harmadik országok vonatkozásában is – az államháztartás konszolidációjára irányuló programok elengedhetetlen részét kell képezniük; felszólít arra, hogy a kezdeményezésben jelzett fokozott törekvések teljes mértékben öltsenek testet a jövőbeli jogalkotási javaslatokban, és világosan tükröződjenek az európai szemeszter keretében zajló folyamatos munkában; |
| --- | --- |

20.

üdvözli a Bizottság 2012. június 27-i kezdeményezését, amely az adócsalás és az adókijátszás elleni küzdelem megerősítésére irányul; hangsúlyozza, hogy e területhez fűződő fokozott erőfeszítéseknek – nemzeti és uniós szinten, valamint harmadik országok vonatkozásában is – az államháztartás konszolidációjára irányuló programok elengedhetetlen részét kell képezniük; felszólít arra, hogy a kezdeményezésben jelzett fokozott törekvések teljes mértékben öltsenek testet a jövőbeli jogalkotási javaslatokban, és világosan tükröződjenek az európai szemeszter keretében zajló folyamatos munkában;

| 21. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az országspecifikus körülmények figyelembevételével differenciált, növekedésbarát költségvetési konszolidációt alkalmazva, szorosan kövessék a „hatos csomag” révén módosított Stabilitási és Növekedési Paktum által megszabott szabályokat annak érdekében, hogy az államháztartást ellenállóbbá tegyék, biztosítsák az európai gazdaság jobb fenntarthatóságát, valamint hogy csökkentsék a bankszektor nyomását; szilárd meggyőződése, hogy a költségvetési fegyelem és a költségvetési intézmények fenntarthatóságát nemzeti és alsóbb szinten egyaránt meg kell erősíteni, valamint hogy az állami kiadásokban nagyobb hangsúlyt kell helyezni a hosszú távú beruházásokra, amelyek előmozdítanák a fenntartható növekedést; felhívja a tagállamokat, hogy más tagállamok megfelelésének elősegítése révén kerüljék el a nemkívánatos negatív továbbgyűrűző hatásokat, különösen kellőképpen figyelembe véve saját politikáik kidolgozásakor a más tagállamokhoz intézett ajánlásokat; |
| --- | --- |

21.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az országspecifikus körülmények figyelembevételével differenciált, növekedésbarát költségvetési konszolidációt alkalmazva, szorosan kövessék a „hatos csomag” révén módosított Stabilitási és Növekedési Paktum által megszabott szabályokat annak érdekében, hogy az államháztartást ellenállóbbá tegyék, biztosítsák az európai gazdaság jobb fenntarthatóságát, valamint hogy csökkentsék a bankszektor nyomását; szilárd meggyőződése, hogy a költségvetési fegyelem és a költségvetési intézmények fenntarthatóságát nemzeti és alsóbb szinten egyaránt meg kell erősíteni, valamint hogy az állami kiadásokban nagyobb hangsúlyt kell helyezni a hosszú távú beruházásokra, amelyek előmozdítanák a fenntartható növekedést; felhívja a tagállamokat, hogy más tagállamok megfelelésének elősegítése révén kerüljék el a nemkívánatos negatív továbbgyűrűző hatásokat, különösen kellőképpen figyelembe véve saját politikáik kidolgozásakor a más tagállamokhoz intézett ajánlásokat;

| 22. | üdvözli a túlzott hiány esetén követendő eljárások lezárását számos tagállam esetében; reméli, hogy további eljárásokat is le lehet majd zárni a közeljövőben; szorgalmazza, hogy valamennyi politikai vezető ilyen irányú erőfeszítéseket tegyen, és tartson ki kötelezettségvállalásai mellett, kellőképpen figyelembe véve ugyanakkor a makrogazdasági összefüggéseket is; |
| --- | --- |

22.

üdvözli a túlzott hiány esetén követendő eljárások lezárását számos tagállam esetében; reméli, hogy további eljárásokat is le lehet majd zárni a közeljövőben; szorgalmazza, hogy valamennyi politikai vezető ilyen irányú erőfeszítéseket tegyen, és tartson ki kötelezettségvállalásai mellett, kellőképpen figyelembe véve ugyanakkor a makrogazdasági összefüggéseket is;

| 23. | elismeri, hogy az elmúlt évek rendkívül komoly erőfeszítéseket követeltek valamennyi európai polgártól; |
| --- | --- |

23.

elismeri, hogy az elmúlt évek rendkívül komoly erőfeszítéseket követeltek valamennyi európai polgártól;

| 24. | sürgeti az összes érintett felet, hogy az együttdöntési eljárás keretében elfogadott jelenlegi jogszabályok kiegészítése érdekében mihamarabb egyezzenek meg a „kettes csomagról”; |
| --- | --- |

24.

sürgeti az összes érintett felet, hogy az együttdöntési eljárás keretében elfogadott jelenlegi jogszabályok kiegészítése érdekében mihamarabb egyezzenek meg a „kettes csomagról”;

| 25. | kéri, hogy azok a felek, akik részt vettek a Tanács döntéshozatalában, nem sokkal elfogadásukat követően ne kérdőjelezzék meg e határozatokat; |
| --- | --- |

25.

kéri, hogy azok a felek, akik részt vettek a Tanács döntéshozatalában, nem sokkal elfogadásukat követően ne kérdőjelezzék meg e határozatokat;

| 26. | dícséri az Európai Parlament és a nemzeti képviselők között eddig lezajlott gazdasági párbeszédet; hangsúlyozza e párbeszéd fontosságát tekintettel az európai szemeszter teljes mértékben működőképes keretének megvalósítására és az összes érintett szereplő szükséges mértékű demokratikus elszámoltathatóságára; újra megerősíti elkötelezettségét olyan további párbeszédek iránt, amelyek fontos részei a gazdasági és társadalmi prioritásokról és eszközökről szóló tágabb európai szintű vitának; meggyőződése, hogy a gazdasági párbeszéd mérföldkőnek számít a GMU-n belüli gazdaságpolitikai felügyelettel és koordinációval kapcsolatos fokozott demokratikus elszámoltathatóság elérése terén; |
| --- | --- |

26.

dícséri az Európai Parlament és a nemzeti képviselők között eddig lezajlott gazdasági párbeszédet; hangsúlyozza e párbeszéd fontosságát tekintettel az európai szemeszter teljes mértékben működőképes keretének megvalósítására és az összes érintett szereplő szükséges mértékű demokratikus elszámoltathatóságára; újra megerősíti elkötelezettségét olyan további párbeszédek iránt, amelyek fontos részei a gazdasági és társadalmi prioritásokról és eszközökről szóló tágabb európai szintű vitának; meggyőződése, hogy a gazdasági párbeszéd mérföldkőnek számít a GMU-n belüli gazdaságpolitikai felügyelettel és koordinációval kapcsolatos fokozott demokratikus elszámoltathatóság elérése terén;

| 27. | aggodalommal állapítja meg, hogy az Európai Parlamentet állandóan háttérbe szorították a válságból eredő főbb gazdasági döntések meghozatala során, és úgy véli, hogy a valamennyi polgárt érintő döntések legitimitásának növelése érdekében az Európai Parlamentet be kell vonni a döntéshozatalba; |
| --- | --- |

27.

aggodalommal állapítja meg, hogy az Európai Parlamentet állandóan háttérbe szorították a válságból eredő főbb gazdasági döntések meghozatala során, és úgy véli, hogy a valamennyi polgárt érintő döntések legitimitásának növelése érdekében az Európai Parlamentet be kell vonni a döntéshozatalba;

| 28. | alapvető fontosságúnak tartja a szemeszter legitimitásának megerősítését és azon fennmaradó jogi bizonytalanságok tisztázását, amelyek máskólönben intézményi konfliktusokhoz, többek között hatásköri átfedések és megkettőzött hatáskörök és feladatkörök kialakulásához, az EU intézményi kerete egyértelműségének hiányához és összetettségének fokozódásához vezethetnek a jövőben; |
| --- | --- |

28.

alapvető fontosságúnak tartja a szemeszter legitimitásának megerősítését és azon fennmaradó jogi bizonytalanságok tisztázását, amelyek máskólönben intézményi konfliktusokhoz, többek között hatásköri átfedések és megkettőzött hatáskörök és feladatkörök kialakulásához, az EU intézményi kerete egyértelműségének hiányához és összetettségének fokozódásához vezethetnek a jövőben;

| 29. | sajnálja, hogy a parlamenti ellenőrzés csak kisebb szerepet játszik a folyamatban, és hangsúlyozza, hogy az európai szemeszter semmiképpen sem veszélyeztetheti az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek előjogait; |
| --- | --- |

29.

sajnálja, hogy a parlamenti ellenőrzés csak kisebb szerepet játszik a folyamatban, és hangsúlyozza, hogy az európai szemeszter semmiképpen sem veszélyeztetheti az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek előjogait;

| 30. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen jelentést a Parlament 2011. december 1-jei, a gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszterről szóló állásfoglalásában tett felhívásával („felszólítja a Bizottságot, hogy kérje fel a civil társadalmat és a szociális partnereket, hogy járuljanak hozzá egy éves árnyékjelentés elkészítéséhez a tagállamok által a nemzeti reformprogramokban kitűzött fő célok és javasolt intézkedések végrehajtása előrehaladását illetően”) kapcsolatban tett előrehaladásról; |
| --- | --- |

30.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen jelentést a Parlament 2011. december 1-jei, a gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszterről szóló állásfoglalásában tett felhívásával („felszólítja a Bizottságot, hogy kérje fel a civil társadalmat és a szociális partnereket, hogy járuljanak hozzá egy éves árnyékjelentés elkészítéséhez a tagállamok által a nemzeti reformprogramokban kitűzött fő célok és javasolt intézkedések végrehajtása előrehaladását illetően”) kapcsolatban tett előrehaladásról;

| 31. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy állapodjanak meg olyan konkrét intézkedésekben, amelyek mind nemzeti, mind európai szinten javítják a szociális partnerek, a nem kormányzati szervezetek és a helyi hatóságok részvételét a fenntartható politikáknak az európai szemeszter keretében való megfogalmazásában és végrehajtásában; üdvözli, hogy a ciprusi elnökség egyik prioritásaként azonosította ezt a kihívást; |
| --- | --- |

31.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy állapodjanak meg olyan konkrét intézkedésekben, amelyek mind nemzeti, mind európai szinten javítják a szociális partnerek, a nem kormányzati szervezetek és a helyi hatóságok részvételét a fenntartható politikáknak az európai szemeszter keretében való megfogalmazásában és végrehajtásában; üdvözli, hogy a ciprusi elnökség egyik prioritásaként azonosította ezt a kihívást;

| 32. | hangsúlyozza, hogy az eurócsoport munkamódszereit meg kell szilárdítani az Európai Parlament felé való általános elszámoltathatóságának növelése érdekében; úgy véli továbbá, hogy a fokozott közösségi megközelítés irányába történő elmozdulásra van szükség; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy az eurócsoport munkamódszereit meg kell szilárdítani az Európai Parlament felé való általános elszámoltathatóságának növelése érdekében; úgy véli továbbá, hogy a fokozott közösségi megközelítés irányába történő elmozdulásra van szükség;

| 33. | véleménye szerint a gazdasági párbeszédet az EKB-val folytatott monetáris párbeszéd mintájára ki kell terjeszteni, hogy magában foglalja az Európai Parlament, a Bizottság és az ECOFIN elnöke között az éves növekedési jelentés és az országspecifikus ajánlások előkészítéséről és nyomon követéséről folytatott rendszeres megbeszéléseket; |
| --- | --- |

33.

véleménye szerint a gazdasági párbeszédet az EKB-val folytatott monetáris párbeszéd mintájára ki kell terjeszteni, hogy magában foglalja az Európai Parlament, a Bizottság és az ECOFIN elnöke között az éves növekedési jelentés és az országspecifikus ajánlások előkészítéséről és nyomon követéséről folytatott rendszeres megbeszéléseket;

| 34. | megismétli, hogy az Európai Parlamentet – az egyetlen olyan nemzetek felett álló európai intézményt, amely választói legitimitással rendelkezik – be kell vonni a gazdaságpolitikai koordinációba; |
| --- | --- |

34.

megismétli, hogy az Európai Parlamentet – az egyetlen olyan nemzetek felett álló európai intézményt, amely választói legitimitással rendelkezik – be kell vonni a gazdaságpolitikai koordinációba;

| 35. | emlékeztet arra, hogy az Európai Parlamentet el kell ismerni az európai szemeszter végén megszületendő átfogó értékelés elkészítésére legalkalmasabb európai demokratikus fórumként; úgy véli, hogy ezen elismerés jeleként a folyamatban részt vevő uniós intézmények és gazdasági szervek képviselőinek kérésre tájékoztatniuk kell az Európai Parlament képviselőit; |
| --- | --- |

35.

emlékeztet arra, hogy az Európai Parlamentet el kell ismerni az európai szemeszter végén megszületendő átfogó értékelés elkészítésére legalkalmasabb európai demokratikus fórumként; úgy véli, hogy ezen elismerés jeleként a folyamatban részt vevő uniós intézmények és gazdasági szervek képviselőinek kérésre tájékoztatniuk kell az Európai Parlament képviselőit;

| 36. | ismételten sürgősen kéri, hogy tegyenek lépéseket az euróövezet pénzügyi rendszere stabilitásának javítása, illetve egy megerősített demokratikus legitimitáson és elszámoltathatóságon alapuló, valódi gazdasági és monetáris unió kialakításának előmozdítása, továbbá az EU 2020 stratégia végrehajtása érdekében; emlékeztet arra, hogy ez az intézkedés szükséges a nemzetközi stabilitás helyreállításához, mivel az Unió a meghatározó globális szereplők közé tartozik; minden politikai vezetőt arra sürget, hogy hozzák meg e cél eléréséhez szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

36.

ismételten sürgősen kéri, hogy tegyenek lépéseket az euróövezet pénzügyi rendszere stabilitásának javítása, illetve egy megerősített demokratikus legitimitáson és elszámoltathatóságon alapuló, valódi gazdasági és monetáris unió kialakításának előmozdítása, továbbá az EU 2020 stratégia végrehajtása érdekében; emlékeztet arra, hogy ez az intézkedés szükséges a nemzetközi stabilitás helyreállításához, mivel az Unió a meghatározó globális szereplők közé tartozik; minden politikai vezetőt arra sürget, hogy hozzák meg e cél eléréséhez szükséges intézkedéseket;

| 37. | emlékeztet, hogy a Bizottság ajánlásai hozzájárulnak a Tanács tavaszi ülésének munkájához; |
| --- | --- |

37.

emlékeztet, hogy a Bizottság ajánlásai hozzájárulnak a Tanács tavaszi ülésének munkájához;

| 38. | emlékeztet arra, hogy a Tanács minden olyan határozatát, amely mellőzi az Európai Bizottság ajánlásait, részletesen meg kell magyarázni, és ahhoz teljes körű indokolást kell csatolni; üdvözli a „hatos csomag” által az országspecifikus ajánlások vonatkozásában bevezetett „kövesd vagy indokold” elvet; úgy véli, hogy egy ilyen klauzula növeli az európai szemeszter folyamatának átláthatóságát és ellenőrzését; |
| --- | --- |

38.

emlékeztet arra, hogy a Tanács minden olyan határozatát, amely mellőzi az Európai Bizottság ajánlásait, részletesen meg kell magyarázni, és ahhoz teljes körű indokolást kell csatolni; üdvözli a „hatos csomag” által az országspecifikus ajánlások vonatkozásában bevezetett „kövesd vagy indokold” elvet; úgy véli, hogy egy ilyen klauzula növeli az európai szemeszter folyamatának átláthatóságát és ellenőrzését;

| 39. | a gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszterre alapozva (az 1466/97/EK rendeletben foglaltaknak megfelelően) a Bizottságnek be kell terjesztenie egy keretrendeletet, amely meghatározza a tagállamok és az uniós intézmények szerepét (köztük az ütemezést is) a szemeszteri ciklus különböző fázisaiban; |
| --- | --- |

39.

a gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszterre alapozva (az 1466/97/EK rendeletben foglaltaknak megfelelően) a Bizottságnek be kell terjesztenie egy keretrendeletet, amely meghatározza a tagállamok és az uniós intézmények szerepét (köztük az ütemezést is) a szemeszteri ciklus különböző fázisaiban;

Ágazati részvétel a 2012. évi európai szemeszter végrehajtásában

Foglalkoztatás és szociálpolitika

| 40. | üdvözli „A munkahelyteremtő fellendülés felé” című bizottsági közleményt (COM(2012)0173) és annak szolgálati munkadokumentumait; felszólítja a Bizottságot, hogy a zöld gazdaságban, az egészségügyi és szociális ellátásban és az IKT-ágazatban rejlő munkahelyteremtő potenciál kiaknázását tegye a 2013. évi éves növekedési jelentés fő prioritásaivá; |
| --- | --- |

40.

üdvözli „A munkahelyteremtő fellendülés felé” című bizottsági közleményt (COM(2012)0173) és annak szolgálati munkadokumentumait; felszólítja a Bizottságot, hogy a zöld gazdaságban, az egészségügyi és szociális ellátásban és az IKT-ágazatban rejlő munkahelyteremtő potenciál kiaknázását tegye a 2013. évi éves növekedési jelentés fő prioritásaivá;

| 41. | sajnálja, hogy a tagállamok többsége a 2012-es tavaszi Európa Tanács során tett politikai kötelezettségvállalásaik és a Bizottság foglalkoztatási csomagban nyújtott iránymutatásai ellenére a 2012. évi nemzeti reformprogramja részeként nem nyújtott be nemzeti munkahely-teremtési tervet; sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság ezt nem tette a tagállamok által kötelezően betartandó kötelezettségvállalássá, és sürgeti a Bizottságot, hogy szólítsa fel a tagállamokat nemzeti munkahely-teremtési terveik mihamarabbi benyújtására; ezenkívül kéri, hogy a nemzeti munkahely-teremtési tervek foglalják magukba az alábbiakat: a munkahelyteremtést és a zöld foglalkoztatást segítő átfogó intézkedések, a foglakoztatási szakpolitikák és a pénzügyi eszközök összekapcsolása, munkaerőpiaci reformok, egyértelmű ütemterv a többéves reformtervnek a következő 12 hónapra való bevezetésére, és azon területek és régiók azonosítása, amelyek a specializáció tekintetében hiánnyal szembesülnek, vagy éppen felesleggel rendelkeznek; felhívja a Bizottságot, hogy valósítsa meg az objektív adatokra épülő, a munkaerő-piacot felügyelő rendszerre, valamint az országspecifikus ajánlásoknak nem megfelelő országokra irányuló egyedi nyomon követő rendszerére irányuló tervét; |
| --- | --- |

41.

sajnálja, hogy a tagállamok többsége a 2012-es tavaszi Európa Tanács során tett politikai kötelezettségvállalásaik és a Bizottság foglalkoztatási csomagban nyújtott iránymutatásai ellenére a 2012. évi nemzeti reformprogramja részeként nem nyújtott be nemzeti munkahely-teremtési tervet; sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság ezt nem tette a tagállamok által kötelezően betartandó kötelezettségvállalássá, és sürgeti a Bizottságot, hogy szólítsa fel a tagállamokat nemzeti munkahely-teremtési terveik mihamarabbi benyújtására; ezenkívül kéri, hogy a nemzeti munkahely-teremtési tervek foglalják magukba az alábbiakat: a munkahelyteremtést és a zöld foglalkoztatást segítő átfogó intézkedések, a foglakoztatási szakpolitikák és a pénzügyi eszközök összekapcsolása, munkaerőpiaci reformok, egyértelmű ütemterv a többéves reformtervnek a következő 12 hónapra való bevezetésére, és azon területek és régiók azonosítása, amelyek a specializáció tekintetében hiánnyal szembesülnek, vagy éppen felesleggel rendelkeznek; felhívja a Bizottságot, hogy valósítsa meg az objektív adatokra épülő, a munkaerő-piacot felügyelő rendszerre, valamint az országspecifikus ajánlásoknak nem megfelelő országokra irányuló egyedi nyomon követő rendszerére irányuló tervét;

| 42. | javasolja, hogy a nemzeti munkahely-termetési tervek készítését a Bizottság felügyelje; |
| --- | --- |

42.

javasolja, hogy a nemzeti munkahely-termetési tervek készítését a Bizottság felügyelje;

| 43. | rámutat, hogy a szociális gazdasági vállalkozások az európai szociális modell és az egységes piac részét képezik, és ezért határozott elismerésre és támogatásra érdemesek, valamint hogy az európai szakpolitikák kialakításakor figyelembe kell venni ezek sajátosságait; ismételten felhívja a Bizottságot, hogy dolgozza ki a szociális gazdaság keretét, felismerve annak összetevőit és a legjobb gyakorlatok cseréje érdekében bevonva mind a tagállamokat, mint az érdekelt feleket, mivel az az európai szociális modell és az egységes piac fontos eleme; |
| --- | --- |

43.

rámutat, hogy a szociális gazdasági vállalkozások az európai szociális modell és az egységes piac részét képezik, és ezért határozott elismerésre és támogatásra érdemesek, valamint hogy az európai szakpolitikák kialakításakor figyelembe kell venni ezek sajátosságait; ismételten felhívja a Bizottságot, hogy dolgozza ki a szociális gazdaság keretét, felismerve annak összetevőit és a legjobb gyakorlatok cseréje érdekében bevonva mind a tagállamokat, mint az érdekelt feleket, mivel az az európai szociális modell és az egységes piac fontos eleme;

| 44. | hangsúlyozza a nagyobb szociális kohéziónak a vállalatok közti, e célt szolgáló együttműködés elhanyagolása nélküli biztosításának fontosságát, amit például annak lehetővé tétele révén lehetne ösztönözni, hogy a vállalatok szociális tárgyú innovatív és dícséretes tevékenységeiket olyan jelölés révén reklámozhassák, amely új befektetőket vonzana és hosszú távon az európai szociális modell fejlesztését is elősegítené; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza a nagyobb szociális kohéziónak a vállalatok közti, e célt szolgáló együttműködés elhanyagolása nélküli biztosításának fontosságát, amit például annak lehetővé tétele révén lehetne ösztönözni, hogy a vállalatok szociális tárgyú innovatív és dícséretes tevékenységeiket olyan jelölés révén reklámozhassák, amely új befektetőket vonzana és hosszú távon az európai szociális modell fejlesztését is elősegítené;

| 45. | üdvözli a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférése fontosságának elismerését, mivel a kkv-k az Unión belüli foglalkoztatás és munkahelyteremtés sarokkövét képezik, és jelentős potenciállal rendelkeznek a fiatalkori munkanélküliség és a nemek közti egyensúlyhiány problémájának kezeléséhez; sürgeti a tagállamokat, hogy nemzeti növekedési terveikben tegyék a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférését abszolút prioritássá; |
| --- | --- |

45.

üdvözli a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférése fontosságának elismerését, mivel a kkv-k az Unión belüli foglalkoztatás és munkahelyteremtés sarokkövét képezik, és jelentős potenciállal rendelkeznek a fiatalkori munkanélküliség és a nemek közti egyensúlyhiány problémájának kezeléséhez; sürgeti a tagállamokat, hogy nemzeti növekedési terveikben tegyék a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférését abszolút prioritássá;

| 46. | sajnálja, hogy a Tanács 2012. évi iránymutatásában nem vette figyelembe a Parlament a munkahely minőségének középpontba helyezésére vonatkozó felhívását; egyetért a Bizotsággal abban, hogy minden munkaszerződésnek biztosítania kell néhány alapvető jogot a munkavállalók számára, beleértve a nyugdíjjogosultságot, a szociális védelemhez való jogot és az egész életen át tartó tanulási programokban való részvétel jogát; felszólítja a Bizottságot, hogy a 2013. évi éves növekedési jelentésbe foglalja bele a munkahelyek minőségét, a képzést és a továbbképzést, az alapvető munkavállalói jogokat és a munkaerő-piaci mobilitás, az önfoglalkoztatás és a határokon átnyúló mobilitás támogatását a munkahelyek közötti átmeneti helyzetben lévő munkavállalók biztonságának növelésével; |
| --- | --- |

46.

sajnálja, hogy a Tanács 2012. évi iránymutatásában nem vette figyelembe a Parlament a munkahely minőségének középpontba helyezésére vonatkozó felhívását; egyetért a Bizotsággal abban, hogy minden munkaszerződésnek biztosítania kell néhány alapvető jogot a munkavállalók számára, beleértve a nyugdíjjogosultságot, a szociális védelemhez való jogot és az egész életen át tartó tanulási programokban való részvétel jogát; felszólítja a Bizottságot, hogy a 2013. évi éves növekedési jelentésbe foglalja bele a munkahelyek minőségét, a képzést és a továbbképzést, az alapvető munkavállalói jogokat és a munkaerő-piaci mobilitás, az önfoglalkoztatás és a határokon átnyúló mobilitás támogatását a munkahelyek közötti átmeneti helyzetben lévő munkavállalók biztonságának növelésével;

| 47. | felszólítja a tagállamokat, hogy lépjenek fel a tisztességtelen munkaszerződések és a hamis önfoglalkoztatás és annak terjedése ellen, és biztosítsák az ideiglenes vagy részmunkaidős szerződésekkel rendelkező munkavállalók és az önfoglalkoztatók megfelelő szociális védelmét és képzéshez, illetve amennyiben ez lehetséges, továbbképzéshez való hozzáférését, valamint hogy hajtsák végre a vonatkozó keretmegállapodásokat; |
| --- | --- |

47.

felszólítja a tagállamokat, hogy lépjenek fel a tisztességtelen munkaszerződések és a hamis önfoglalkoztatás és annak terjedése ellen, és biztosítsák az ideiglenes vagy részmunkaidős szerződésekkel rendelkező munkavállalók és az önfoglalkoztatók megfelelő szociális védelmét és képzéshez, illetve amennyiben ez lehetséges, továbbképzéshez való hozzáférését, valamint hogy hajtsák végre a vonatkozó keretmegállapodásokat;

| 48. | kéri a munkaerő-piaci rugalmasság a munkaszerződések korszerű formáinak bevezetése révén történő javítását; elismeri, hogy a részmunkaidő gyakran az alkalmazott választása, különösen a nők körében; |
| --- | --- |

48.

kéri a munkaerő-piaci rugalmasság a munkaszerződések korszerű formáinak bevezetése révén történő javítását; elismeri, hogy a részmunkaidő gyakran az alkalmazott választása, különösen a nők körében;

| 49. | üdvözli a nők alacsony munkaerő-piaci részvételének orvoslásával foglalkozó ajánlásokat; megjegyzi ugyanakkor, hogy hiányzik a nemek közötti egyenlőség szélesebb, a foglalkoztatási arányokon túlmutató perspektívája; felhívja a Bizottságot, hogy politikai iránymutatásában orvosolja a munkaerő-piaci szegregációt, a gondozási feladatok egyenlőtlen megoszlását és a pénzügyi konszolidáció nőkre gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

49.

üdvözli a nők alacsony munkaerő-piaci részvételének orvoslásával foglalkozó ajánlásokat; megjegyzi ugyanakkor, hogy hiányzik a nemek közötti egyenlőség szélesebb, a foglalkoztatási arányokon túlmutató perspektívája; felhívja a Bizottságot, hogy politikai iránymutatásában orvosolja a munkaerő-piaci szegregációt, a gondozási feladatok egyenlőtlen megoszlását és a pénzügyi konszolidáció nőkre gyakorolt hatását;

| 50. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a hátrányos helyzetű csoportok, így a kisebbségekhez tartozók (pl. roma), a legszegényebb mikrorégiókból jövők vagy a fogyatékkal élők alacsony munkaerő-piaci részvételének problémájával; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a munkahelyek régiók és társadalmi csoportok közti egyenlőtlen eloszlásával és a pénzügyi konszolidáció sérülékeny társadalmi csoportokra gyakorolt hatásaival is; |
| --- | --- |

50.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a hátrányos helyzetű csoportok, így a kisebbségekhez tartozók (pl. roma), a legszegényebb mikrorégiókból jövők vagy a fogyatékkal élők alacsony munkaerő-piaci részvételének problémájával; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a munkahelyek régiók és társadalmi csoportok közti egyenlőtlen eloszlásával és a pénzügyi konszolidáció sérülékeny társadalmi csoportokra gyakorolt hatásaival is;

| 51. | megjegyzi, hogy a bérek tekintetében számos ajánlást intéztek a tagállamokhoz; hangsúlyozza, hogy a bérek mindenekelőtt azt a jövedelmet jelentik, amiből a munkavállalóknak élniük kell; hangsúlyozza, hogy a Bizottság azon gyakorlata, hogy a programban részt vevő országokban megállapítja a bérképzést és bérszinteket, növelheti az aktív keresők szegénységének kockázatát vagy a bérek közti egyenlőtlenségeket, ami az alacsony jövedelemmel rendelkezők csoportjába tartozókat sújtja; felhívja a Bizottságot, hogy fokozza a termelékenységi szinthez képest stagnáló bérekkel rendelkező tagállamoknak nyújtott politikai iránymutatást, eközben tiszteletben tartva a szociális partnerek önállóságát, melynek védelmét többek közt az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 152. cikke és 153. cikkének (5) bekezdése rögzíti; |
| --- | --- |

51.

megjegyzi, hogy a bérek tekintetében számos ajánlást intéztek a tagállamokhoz; hangsúlyozza, hogy a bérek mindenekelőtt azt a jövedelmet jelentik, amiből a munkavállalóknak élniük kell; hangsúlyozza, hogy a Bizottság azon gyakorlata, hogy a programban részt vevő országokban megállapítja a bérképzést és bérszinteket, növelheti az aktív keresők szegénységének kockázatát vagy a bérek közti egyenlőtlenségeket, ami az alacsony jövedelemmel rendelkezők csoportjába tartozókat sújtja; felhívja a Bizottságot, hogy fokozza a termelékenységi szinthez képest stagnáló bérekkel rendelkező tagállamoknak nyújtott politikai iránymutatást, eközben tiszteletben tartva a szociális partnerek önállóságát, melynek védelmét többek közt az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 152. cikke és 153. cikkének (5) bekezdése rögzíti;

| 52. | üdvözli, hogy a Bizottság és a Tanács kiemelten összpontosít a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelemre; felszólítja a Bizottságot, hogy a nemzeti jogszabályok sérelme nélkül haladéktalanul javasoljon kötelező érvényű európai ifjúsági garanciát az állástalan, oktatásban vagy képzésben nem részesülő fiatalok (NEET) helyzetének hatékony javítása érdekében, és hogy fokozatosan orvosolja a fiatalok munkanélküliségének problémáját az Unióban; hangsúlyozza, hogy az európai ifjúsági garancia egyedi európai pénzügyi támogatást tesz szükségessé, különösen azokban a tagországokban, ahol a fiatalok munkanélküliségi rátája a legmagasabb, és felszólít a satrukturális alapok még el nem költött pénzeszközei egy részének e célból való felhasználására; felhívja a Tanácsot, hogy mielőbb határozzon a foglalkoztatási csomagban javasoltakról; |
| --- | --- |

52.

üdvözli, hogy a Bizottság és a Tanács kiemelten összpontosít a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelemre; felszólítja a Bizottságot, hogy a nemzeti jogszabályok sérelme nélkül haladéktalanul javasoljon kötelező érvényű európai ifjúsági garanciát az állástalan, oktatásban vagy képzésben nem részesülő fiatalok (NEET) helyzetének hatékony javítása érdekében, és hogy fokozatosan orvosolja a fiatalok munkanélküliségének problémáját az Unióban; hangsúlyozza, hogy az európai ifjúsági garancia egyedi európai pénzügyi támogatást tesz szükségessé, különösen azokban a tagországokban, ahol a fiatalok munkanélküliségi rátája a legmagasabb, és felszólít a satrukturális alapok még el nem költött pénzeszközei egy részének e célból való felhasználására; felhívja a Tanácsot, hogy mielőbb határozzon a foglalkoztatási csomagban javasoltakról;

| 53. | üdvözli a 2012. évi útmutatásnak a válság társadalmi következményeinek kezelésére tett ajánlással való kiegészítését és az országspecifikus ajánlásokban a szegénység elleni küzdelemre fordított kiemelt figyelmet; ugyanakkor mélységesen aggodalommal tölti el a szegénység (ezen belül az aktív dolgozók és az idősek szegénysége) és a munkanélüliség növekedése az Európai Unióban; felhívja a tagállamokat, hogy legyenek ambíciózusabbak, fokozzák a szegénység leküzdését célzó intézkedéseiket és kövessék a Bizottság ajánlásait; kifejezetten felhívja a Bizottságot, hogy a 2013. évi éves növekedési jelentésben foglalkozzon az aktív dolgozók szegénységének, a munkaerő-piachoz korlátozottan vagy egyáltalán nem kapcsolódók szegénységének és az idősek szegénységének problémájával; hangsúlyozza, hogy az EUMSZ 9. cikkét az európai szemeszter egészében érvényesíteni kell; |
| --- | --- |

53.

üdvözli a 2012. évi útmutatásnak a válság társadalmi következményeinek kezelésére tett ajánlással való kiegészítését és az országspecifikus ajánlásokban a szegénység elleni küzdelemre fordított kiemelt figyelmet; ugyanakkor mélységesen aggodalommal tölti el a szegénység (ezen belül az aktív dolgozók és az idősek szegénysége) és a munkanélüliség növekedése az Európai Unióban; felhívja a tagállamokat, hogy legyenek ambíciózusabbak, fokozzák a szegénység leküzdését célzó intézkedéseiket és kövessék a Bizottság ajánlásait; kifejezetten felhívja a Bizottságot, hogy a 2013. évi éves növekedési jelentésben foglalkozzon az aktív dolgozók szegénységének, a munkaerő-piachoz korlátozottan vagy egyáltalán nem kapcsolódók szegénységének és az idősek szegénységének problémájával; hangsúlyozza, hogy az EUMSZ 9. cikkét az európai szemeszter egészében érvényesíteni kell;

| 54. | megismétli, hogy szociális téren a tagállamok további kötelezettségvállalásaira van szükség, mely az EU-ra ruházza a növekedés és szociális kohézió összefüggésében választott prioritások egységes piacon belüli végrehajtásának felelősségét; |
| --- | --- |

54.

megismétli, hogy szociális téren a tagállamok további kötelezettségvállalásaira van szükség, mely az EU-ra ruházza a növekedés és szociális kohézió összefüggésében választott prioritások egységes piacon belüli végrehajtásának felelősségét;

| 55. | hangsúlyozza, hogy sürgősen ki kell fejleszteni az európai társadalmi egyenlőtlenségek és a munkanélküliség elleni küzdelem új eszközeit; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy sürgősen ki kell fejleszteni az európai társadalmi egyenlőtlenségek és a munkanélküliség elleni küzdelem új eszközeit;

| 56. | felhívja a tagállamokat és az Európai Tanácsot, hogy vonják be a szociális és egészségügyi minisztereket az európai szemeszter folyamatba és a nemzeti reformprogram folyamatánakm inden szakaszába, mivel ez a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztásügyi Tanács (EPSCO) szerepének megerősítésével járna, amire azért van szükség, mert a nyugdíj, a bérpolitika és az adóék vonatkozású ügyek az EPSCO hatáskörébe tartoznak; |
| --- | --- |

56.

felhívja a tagállamokat és az Európai Tanácsot, hogy vonják be a szociális és egészségügyi minisztereket az európai szemeszter folyamatba és a nemzeti reformprogram folyamatánakm inden szakaszába, mivel ez a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztásügyi Tanács (EPSCO) szerepének megerősítésével járna, amire azért van szükség, mert a nyugdíj, a bérpolitika és az adóék vonatkozású ügyek az EPSCO hatáskörébe tartoznak;

| 57. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen jelentést a nemzeti refromprogramok értékelését célzó közös, egységes referenciamutatók Unió-szerte történő használatáról; hangsúlyozza, hogy a szabványoknak és az adatoknak a gazdasági adatok mellett a társadalmi befogadást és a környezeti fenntarthatóságot kell tükrözniük; felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze a tagállamokat olyan társadalmi mutatók és adatok használatára, amelyek a haladást és fejlődést mérik, ami jóval túlmútat a GDP mérésén, mivel ez kulcsfontosságú az Európa 2020 célok elérése terén tett előrelépések mérése szempontjából; |
| --- | --- |

57.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen jelentést a nemzeti refromprogramok értékelését célzó közös, egységes referenciamutatók Unió-szerte történő használatáról; hangsúlyozza, hogy a szabványoknak és az adatoknak a gazdasági adatok mellett a társadalmi befogadást és a környezeti fenntarthatóságot kell tükrözniük; felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze a tagállamokat olyan társadalmi mutatók és adatok használatára, amelyek a haladást és fejlődést mérik, ami jóval túlmútat a GDP mérésén, mivel ez kulcsfontosságú az Európa 2020 célok elérése terén tett előrelépések mérése szempontjából;

Költségvetési politikák

| 58. | sürgeti a Bizottságot, hogy a következő éves növekedési jelentésben teljes körűen térjen ki az uniós költségvetés európai szemeszterben betöltött szerepére, és hangsúlyozza azt azzal, hogy tényszerű és konkrét adatokat szolgáltat annak a helyi, regionális és nemzeti szintű, összes közkiadásra gyakorolt mozgósító, katalizáló, szinergikus és kiegészítő hatásairól; meggyőződése emellett, hogy az uniós szintű finanszírozás megtakarítást eredményezhet a tagállami költségvetések számára, és hogy ezt hangsúlyozni kell; úgy véli, hogy a növekedés fellendítése és a munkahelyteremtés ösztönzése, valamint a makrogazdasági egyensúlyhiány Unió szerte sikeres csökkentése tekintetében az EU költségvetése létfontosságú szerepet játszik; |
| --- | --- |

58.

sürgeti a Bizottságot, hogy a következő éves növekedési jelentésben teljes körűen térjen ki az uniós költségvetés európai szemeszterben betöltött szerepére, és hangsúlyozza azt azzal, hogy tényszerű és konkrét adatokat szolgáltat annak a helyi, regionális és nemzeti szintű, összes közkiadásra gyakorolt mozgósító, katalizáló, szinergikus és kiegészítő hatásairól; meggyőződése emellett, hogy az uniós szintű finanszírozás megtakarítást eredményezhet a tagállami költségvetések számára, és hogy ezt hangsúlyozni kell; úgy véli, hogy a növekedés fellendítése és a munkahelyteremtés ösztönzése, valamint a makrogazdasági egyensúlyhiány Unió szerte sikeres csökkentése tekintetében az EU költségvetése létfontosságú szerepet játszik;

| 59. | szorgalmazza, hogy a Tanács a 2013. évi költségvetésről folytatott tárgyalások alatt fogadja el a politikai és nyilvános vitát azon előirányzatok szintjéről, amelyek az Európai Tanács 2012. júniusi ülésén elfogadott Növekedési és Munkahely-teremtési Paktum végrehajtásához szükségesek; komoly aggodalommal tölti el az a Tanács által többször hangoztatott álláspont, miszerint mesterségesen csökkenteni kell az uniós költségvetésben rendelkezésre álló kifizetési előirányzatok szintjét, ami veszélyeztetné az EU jogi és politikai kötelezettségvállalásainak teljesítésére való képességét; újfent felhívja a Tanácsot, hogy állapodjon meg a Parlamenttel és a Bizottsággal a valós kifizetési igények értékelésének közös módszeréről; hangsúlyozza a helyzet sürgető voltát, különösen az 1a. és 1b. (versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért / kohézió a növekedésért és foglalkoztatásért) fejezeten belül, illetőleg a vidékfejlesztési alapok esetében; |
| --- | --- |

59.

szorgalmazza, hogy a Tanács a 2013. évi költségvetésről folytatott tárgyalások alatt fogadja el a politikai és nyilvános vitát azon előirányzatok szintjéről, amelyek az Európai Tanács 2012. júniusi ülésén elfogadott Növekedési és Munkahely-teremtési Paktum végrehajtásához szükségesek; komoly aggodalommal tölti el az a Tanács által többször hangoztatott álláspont, miszerint mesterségesen csökkenteni kell az uniós költségvetésben rendelkezésre álló kifizetési előirányzatok szintjét, ami veszélyeztetné az EU jogi és politikai kötelezettségvállalásainak teljesítésére való képességét; újfent felhívja a Tanácsot, hogy állapodjon meg a Parlamenttel és a Bizottsággal a valós kifizetési igények értékelésének közös módszeréről; hangsúlyozza a helyzet sürgető voltát, különösen az 1a. és 1b. (versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért / kohézió a növekedésért és foglalkoztatásért) fejezeten belül, illetőleg a vidékfejlesztési alapok esetében;

| 60. | felhívja a tagállamokat, hogy teljes mértékben éljenek a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktum adta lehetőségekkel arra, hogy nemzeti strukturális és kohéziós alapbeli kereteiken (55 milliárd EUR) belül a kutatást és innovációt, a kkv-ket (beleértve az uniós pénzeszközökhöz való hozzáférésük elősegítését) és a fiatalok foglalkoztatását támogató átcsoportosításokat mérlegeljenek; felhívja a Bizottságot, hogy a 2012 novemberében közzétételre kerülő 2013. évi éves növekedési jelentésben adjon teljes és átfogó képet az e tekintetben eddig elért eredményekről; |
| --- | --- |

60.

felhívja a tagállamokat, hogy teljes mértékben éljenek a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktum adta lehetőségekkel arra, hogy nemzeti strukturális és kohéziós alapbeli kereteiken (55 milliárd EUR) belül a kutatást és innovációt, a kkv-ket (beleértve az uniós pénzeszközökhöz való hozzáférésük elősegítését) és a fiatalok foglalkoztatását támogató átcsoportosításokat mérlegeljenek; felhívja a Bizottságot, hogy a 2012 novemberében közzétételre kerülő 2013. évi éves növekedési jelentésben adjon teljes és átfogó képet az e tekintetben eddig elért eredményekről;

| 61. | hangsúlyozza továbbá, hogy a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktum kifejezetten felkéri a tagállamokat, hogy strukturális alapokból történő kiutalásaik egy részét használják fel arra, hogy az EBB-vel közösen a tudás és készségek, az erőforrás-hatékonyság, a stratégiai infrastruktúrák és a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférése tekintetében hitelkockázati- és hitelgarancia-eszközöket dolgozzanak ki; álláspontja szerint a tagállami hatóságoknak törekedniük kellene a már elfogadott és az uniós költségvetésből finanszírozott más uniós kezdeményezések – úgymint a projektkötvények kísérleti fázisa, a kutatási innováció, a kkv-k támogatása vagy a mikrohitelrendszerek területén 2007 óta már meglévő, különféle innovatív uniós pénzügyi eszközök – kínálta növekedési potenciál legteljesebb mértékű kihasználására; hangsúlyozza mindemellett az EBB 2012–2015-ös időszakra megemelt hitelezési kapacitását; meggyőződése, hogy – megfelelő együttes alkalmazás és végrehajtás mellett – mindezek az eszközök az elkövetkező évekre szóló uniós beruházási program alapjait képezhetik, a 27 uniós tagállamban a GDP-re és a foglalkoztatásra gyakorolt rendkívül kedvező hatással, amely egyes tudósok becslései szerint 0,56 %-os GDP-növekedés és 1,2 millió további munkahely lehet; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza továbbá, hogy a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktum kifejezetten felkéri a tagállamokat, hogy strukturális alapokból történő kiutalásaik egy részét használják fel arra, hogy az EBB-vel közösen a tudás és készségek, az erőforrás-hatékonyság, a stratégiai infrastruktúrák és a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférése tekintetében hitelkockázati- és hitelgarancia-eszközöket dolgozzanak ki; álláspontja szerint a tagállami hatóságoknak törekedniük kellene a már elfogadott és az uniós költségvetésből finanszírozott más uniós kezdeményezések – úgymint a projektkötvények kísérleti fázisa, a kutatási innováció, a kkv-k támogatása vagy a mikrohitelrendszerek területén 2007 óta már meglévő, különféle innovatív uniós pénzügyi eszközök – kínálta növekedési potenciál legteljesebb mértékű kihasználására; hangsúlyozza mindemellett az EBB 2012–2015-ös időszakra megemelt hitelezési kapacitását; meggyőződése, hogy – megfelelő együttes alkalmazás és végrehajtás mellett – mindezek az eszközök az elkövetkező évekre szóló uniós beruházási program alapjait képezhetik, a 27 uniós tagállamban a GDP-re és a foglalkoztatásra gyakorolt rendkívül kedvező hatással, amely egyes tudósok becslései szerint 0,56 %-os GDP-növekedés és 1,2 millió további munkahely lehet;

| 62. | felhívja ezért a tagállamokat, hogy ne tekintsék az uniós költségvetéshez való saját nemzeti GNI-hozzájárulásukat a konszolidációs erőfeszítéseiktől függően kiigazítható változónak, illetve a legmagasabb szinteken tett politikai kötelezettségvállalásaik ellenére ne törekedjenek az uniós költségvetés növekedésfokozó kiadásai nagyságrendjének mesterséges csökkentésére; tudatában van azonban az egyfelől az államháztartások rövid távú konszolidálásának igénye, másfelől pedig az egyes tagállamok GNI-alapú hozzájárulásának az uniós költségvetés kifizetési szintjeinek emelkedése által előidézett növekedése közötti gazdasági feszültségnek; ezért újfent megerősíti határozott felhívásait az uniós költségvetés finanszírozásának reformjára – amelyről a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret tárgyalásainak keretében kell megállapodni –, amelynek során a tagállami GNI-alapú hozzájárulásokat 2020-ra az uniós költségvetés 40 %-ára kell csökkenteni, ezzel hozzájárulva a tagállami konszolidációs erőfeszítésekhez (42); |
| --- | --- |

62.

felhívja ezért a tagállamokat, hogy ne tekintsék az uniós költségvetéshez való saját nemzeti GNI-hozzájárulásukat a konszolidációs erőfeszítéseiktől függően kiigazítható változónak, illetve a legmagasabb szinteken tett politikai kötelezettségvállalásaik ellenére ne törekedjenek az uniós költségvetés növekedésfokozó kiadásai nagyságrendjének mesterséges csökkentésére; tudatában van azonban az egyfelől az államháztartások rövid távú konszolidálásának igénye, másfelől pedig az egyes tagállamok GNI-alapú hozzájárulásának az uniós költségvetés kifizetési szintjeinek emelkedése által előidézett növekedése közötti gazdasági feszültségnek; ezért újfent megerősíti határozott felhívásait az uniós költségvetés finanszírozásának reformjára – amelyről a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret tárgyalásainak keretében kell megállapodni –, amelynek során a tagállami GNI-alapú hozzájárulásokat 2020-ra az uniós költségvetés 40 %-ára kell csökkenteni, ezzel hozzájárulva a tagállami konszolidációs erőfeszítésekhez (42);

| 63. | felkéri továbbá a Bizottságot, hogy tárja fel az uniós költségvetéshez való, GNI-alapú hozzájárulás strukturális hiány számításából való kizárásának lehetőségeit, a „kettes csomagban” meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

63.

felkéri továbbá a Bizottságot, hogy tárja fel az uniós költségvetéshez való, GNI-alapú hozzájárulás strukturális hiány számításából való kizárásának lehetőségeit, a „kettes csomagban” meghatározottak szerint;

| 64. | figyelmeztet, hogy a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret tárgyalásaival összefüggésben az uniós költségvetés csökkentése – tekintve a költségvetés beruházási katalizátor szerepét – kedvezőtlen hatással járna az Unióban a növekedésre és a munkahelyteremtésre; |
| --- | --- |

64.

figyelmeztet, hogy a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret tárgyalásaival összefüggésben az uniós költségvetés csökkentése – tekintve a költségvetés beruházási katalizátor szerepét – kedvezőtlen hatással járna az Unióban a növekedésre és a munkahelyteremtésre;

Belső piac

| 65. | sürgeti a Bizottságot, hogy tegye kulcsfontosságú prioritássá az egységes piaci kormányzást, mivel az jelentős mértékben hozzájárul az európai szemeszter céljainak eléréséhez, nevezetesen a fenntartható gazdasági növekedéshez és a foglalkoztatáshoz; úgy véli, hogy a Bizottság országspecifikus ajánlásainak egyidejűleg több gyakorlati megoldást kell kínálniuk a tagállamok számára az egységes piac működésének javítására vonatkozóan, hogy határozottabb nyilvános támogatottság és politikai elkötelezettség alakuljon ki az egységes piac kiteljesítésének ösztönzésére; |
| --- | --- |

65.

sürgeti a Bizottságot, hogy tegye kulcsfontosságú prioritássá az egységes piaci kormányzást, mivel az jelentős mértékben hozzájárul az európai szemeszter céljainak eléréséhez, nevezetesen a fenntartható gazdasági növekedéshez és a foglalkoztatáshoz; úgy véli, hogy a Bizottság országspecifikus ajánlásainak egyidejűleg több gyakorlati megoldást kell kínálniuk a tagállamok számára az egységes piac működésének javítására vonatkozóan, hogy határozottabb nyilvános támogatottság és politikai elkötelezettség alakuljon ki az egységes piac kiteljesítésének ösztönzésére;

| 66. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy kapcsolják össze az európai szemesztert az egységes piaci intézkedéscsomaggal, biztosítandó az európai gazdaságpolitika koherenciáját és a fenntartható növekedés megteremtését; |
| --- | --- |

66.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy kapcsolják össze az európai szemesztert az egységes piaci intézkedéscsomaggal, biztosítandó az európai gazdaságpolitika koherenciáját és a fenntartható növekedés megteremtését;

| 67. | hangsúlyozza, hogy az egységes piaci intézkedéscsomag keretében tett kezdeményezéseknek összhangban kell állniuk az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia hét kiemelt kezdeményezésében meghatározott célokkal, és hozzá kell járulniuk azok eléréséhez; |
| --- | --- |

67.

hangsúlyozza, hogy az egységes piaci intézkedéscsomag keretében tett kezdeményezéseknek összhangban kell állniuk az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia hét kiemelt kezdeményezésében meghatározott célokkal, és hozzá kell járulniuk azok eléréséhez;

| 68. | felhívja a Bizottságot, hogy az átfedések elkerülése, hatékony és egyértelmű ajánlások készítése, valamint az európai gazdaságpolitika koherenciájának biztosítása érdekében hangolja össze az egységes piac integrációjáról szóló éves jelentést az egységes piac figyelemmel kísérésére szolgáló egyéb eszközökkel, köztük a belső piaci eredménytáblával; |
| --- | --- |

68.

felhívja a Bizottságot, hogy az átfedések elkerülése, hatékony és egyértelmű ajánlások készítése, valamint az európai gazdaságpolitika koherenciájának biztosítása érdekében hangolja össze az egységes piac integrációjáról szóló éves jelentést az egységes piac figyelemmel kísérésére szolgáló egyéb eszközökkel, köztük a belső piaci eredménytáblával;

| 69. | ezzel összefüggésben üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy országspecifikus ajánlásokat fogalmazzon meg az egységes piacra vonatkozóan, különös tekintettel a jogszabályok helyes átültetésére és az átültetés határidejére; felhívja a Bizottságot, hogy – határozottan élve az összes hatáskörével – fokozza az uniós jogszabályok megfelelő tagállami végrehajtásának és érvényesítésének biztosítására irányuló tevékenységét; |
| --- | --- |

69.

ezzel összefüggésben üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy országspecifikus ajánlásokat fogalmazzon meg az egységes piacra vonatkozóan, különös tekintettel a jogszabályok helyes átültetésére és az átültetés határidejére; felhívja a Bizottságot, hogy – határozottan élve az összes hatáskörével – fokozza az uniós jogszabályok megfelelő tagállami végrehajtásának és érvényesítésének biztosítására irányuló tevékenységét;

| 70. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tekintsék prioritásnak az egységes piaci intézkedéscsomag 12 kiemelt fellépésének elfogadását, jelentős mértékben hozzájárulva ezzel az egységes piac átfogó és kiegyensúlyozott megerősítéséhez. |
| --- | --- |

70.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tekintsék prioritásnak az egységes piaci intézkedéscsomag 12 kiemelt fellépésének elfogadását, jelentős mértékben hozzájárulva ezzel az egységes piac átfogó és kiegyensúlyozott megerősítéséhez.

Az alkotmánnyal kapcsolatos ügyek

| 71. | úgy véli, hogy az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti, az 1. jegyzőkönyv 9. cikke szerinti szoros együttműködés alapvető fontosságú annak érdekében, hogy kialakuljon a szemeszter folyamata iránti szükséges demokratikus legitimitás és nemzeti elkötelezettség; szorgalmazza az európai és a nemzeti szintek közötti párbeszédnek a köztük meglévő munkamegosztást tiszteletben tartó megerősítését; |
| --- | --- |

71.

úgy véli, hogy az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti, az 1. jegyzőkönyv 9. cikke szerinti szoros együttműködés alapvető fontosságú annak érdekében, hogy kialakuljon a szemeszter folyamata iránti szükséges demokratikus legitimitás és nemzeti elkötelezettség; szorgalmazza az európai és a nemzeti szintek közötti párbeszédnek a köztük meglévő munkamegosztást tiszteletben tartó megerősítését;

| 72. | úgy véli, hogy a parlamentek közötti együttműködés biztosítása mellett nagyobb erőfeszítéseket kell tenni a polgárokkal folytatott párbeszédre is, és aktívan be kell vonni őket a folyamatba; |
| --- | --- |

72.

úgy véli, hogy a parlamentek közötti együttműködés biztosítása mellett nagyobb erőfeszítéseket kell tenni a polgárokkal folytatott párbeszédre is, és aktívan be kell vonni őket a folyamatba;

| 73. | véleménye szerint a legitimitást érintő aggályok mérséklése érdekében a nemzeti parlamenteknek aktívabb szerepet kell játszaniuk a folyamatban, és javasolja, hogy a tagállamok alakítsák át belső eljárásaikat, hogy a nemzeti parlamentek részt vehessenek országaik költségvetési és reformterveinek az EU-hoz történő benyújtásukat megelőző megvitatásában; |
| --- | --- |

73.

véleménye szerint a legitimitást érintő aggályok mérséklése érdekében a nemzeti parlamenteknek aktívabb szerepet kell játszaniuk a folyamatban, és javasolja, hogy a tagállamok alakítsák át belső eljárásaikat, hogy a nemzeti parlamentek részt vehessenek országaik költségvetési és reformterveinek az EU-hoz történő benyújtásukat megelőző megvitatásában;

A nők jogai és a nemek közötti egyenlőség

| 74. | ismételten felszólítja a tagállamokat, hogy a nemek közötti egyenlőség perspektíváját integrálják az európai szemeszter folyamatába, valamint munkaerő-piaci politikáikban helyezzenek nagyobb hangsúlyt a képzésre azáltal, hogy az éves növekedési jelentésben megadott politikai iránymutatás végrehajtásakor figyelembe veszik a nők szükségleteit és helyzetét; elismerően nyilatkozik azokról a tagállamokról, amelyek nemzeti reformprogramjaikban érvényesítették a nemek közötti egyenlőség dimenzióját, de egyúttal sajnálatát fejezi ki, hogy sok tagállam eddig említést sem tett a nemek közötti egyenlőségről; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy egységes formátumot és kritériumokat javasoljon a tagállamoknak a nemek közötti egyenlőség perspektívájának a nemzeti reformprogramokba történő beépítésére; |
| --- | --- |

74.

ismételten felszólítja a tagállamokat, hogy a nemek közötti egyenlőség perspektíváját integrálják az európai szemeszter folyamatába, valamint munkaerő-piaci politikáikban helyezzenek nagyobb hangsúlyt a képzésre azáltal, hogy az éves növekedési jelentésben megadott politikai iránymutatás végrehajtásakor figyelembe veszik a nők szükségleteit és helyzetét; elismerően nyilatkozik azokról a tagállamokról, amelyek nemzeti reformprogramjaikban érvényesítették a nemek közötti egyenlőség dimenzióját, de egyúttal sajnálatát fejezi ki, hogy sok tagállam eddig említést sem tett a nemek közötti egyenlőségről; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy egységes formátumot és kritériumokat javasoljon a tagállamoknak a nemek közötti egyenlőség perspektívájának a nemzeti reformprogramokba történő beépítésére;

| 75. | felszólítja a tagállamokat, hogy a nemzeti reformprogramokban a nők foglalkoztatására vonatkozó statisztikákkal összhangban állapítsanak meg mennyiségi célokat, és hozzanak célzott intézkedéseket a nők leginkább kiszolgáltatott csoportjaira (például a fiatal, migráns, fogyatékkal élő és egyedülálló anyákra) nézve; |
| --- | --- |

75.

felszólítja a tagállamokat, hogy a nemzeti reformprogramokban a nők foglalkoztatására vonatkozó statisztikákkal összhangban állapítsanak meg mennyiségi célokat, és hozzanak célzott intézkedéseket a nők leginkább kiszolgáltatott csoportjaira (például a fiatal, migráns, fogyatékkal élő és egyedülálló anyákra) nézve;

| 76. | emlékeztet, hogy a nemek közötti bérszakadék még mindig problémát jelent az Unióban, és hogy ez kihat a nők későbbi nyugdíjának nagyságára, aminek az lehet a következménye, hogy nők kerülnek a szegénységi küszöb alá; ezért felszólítja a tagállamokat, hogy nemzeti reformprogramjaikban állapítsanak meg minőségi célokat a nemek közötti bérszakadék felszámolására, ezáltal ritkábban fordulhat elő a nyugdíjas nőkkel való tisztességtelen bánásmód és csökkenhet az idős nők szegénységgel szembeni kiszolgáltatottsága; |
| --- | --- |

76.

emlékeztet, hogy a nemek közötti bérszakadék még mindig problémát jelent az Unióban, és hogy ez kihat a nők későbbi nyugdíjának nagyságára, aminek az lehet a következménye, hogy nők kerülnek a szegénységi küszöb alá; ezért felszólítja a tagállamokat, hogy nemzeti reformprogramjaikban állapítsanak meg minőségi célokat a nemek közötti bérszakadék felszámolására, ezáltal ritkábban fordulhat elő a nyugdíjas nőkkel való tisztességtelen bánásmód és csökkenhet az idős nők szegénységgel szembeni kiszolgáltatottsága;

*

* *

| 77. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a tagállamok kormányainak, az Európai Bizottságnak, a nemzeti parlamenteknek, valamint az Európai Központi Banknak. |
| --- | --- |

77.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a tagállamok kormányainak, az Európai Bizottságnak, a nemzeti parlamenteknek, valamint az Európai Központi Banknak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0542.

(2)  HL L 306., 2011.11.23., 12. o.

(3)  HL L 306., 2011.11.23., 41. o.

(4)  HL L 306., 2011.11.23., 8. o.

(5)  HL L 306., 2011.11.23., 33. o.

(6)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

(7)  HL L 306., 2011.11.23., 1. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0583.

(9)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/120296.pdf

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0048.

(11)  HL C 219., 2012.7.24., 95. o.

(12)  HL C 219., 2012.7.24., 1. o.

(13)  HL C 219., 2012.7.24., 5. o.

(14)  HL C 219., 2012.7.24., 9. o.

(15)  HL C 219., 2012.7.24., 13. o.

(16)  HL C 219., 2012.7.24., 17. o.

(17)  HL C 219., 2012.7.24., 21. o.

(18)  HL C 219., 2012.7.24., 25. o.

(19)  HL C 219., 2012.7.24., 28. o.

(20)  HL C 219., 2012.7.24., 31. o.

(21)  HL C 219., 2012.7.24., 35. o.

(22)  HL C 219., 2012.7.24., 38. o.

(23)  HL C 219., 2012.7.24., 40. o.

(24)  HL C 219., 2012.7.24., 44. o.

(25)  HL C 219., 2012.7.24., 46. o.

(26)  HL C 219., 2012.7.24., 50. o.

(27)  HL C 219., 2012.7.24., 54. o.

(28)  HL C 219., 2012.7.24., 58. o.

(29)  HL C 219., 2012.7.24., 61. o.

(30)  HL C 219., 2012.7.24., 88. o.

(31)  HL C 219., 2012.7.24., 65. o.

(32)  HL C 219., 2012.7.24., 69. o.

(33)  HL C 219., 2012.7.24., 72. o.

(34)  HL C 219., 2012.7.24., 74. o.

(35)  HL C 219., 2012.7.24., 77. o.

(36)  HL C 219., 2012.7.24., 81. o.

(37)  HL C 219., 2012.7.24., 85. o.

(38)  HL C 219., 2012.7.24., 91. o.

(39)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0258.

(40)  HL C 161. E, 2011.5.31., 84. o.

(41)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0047.

(42)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0245.

---

| 11.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 72/77 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 72/77

---

2012. október 26., péntekAz Unió és Oroszország közötti kereskedelmi kapcsolatokról Oroszország WTO-hoz történő csatlakozását követően

P7_TA(2012)0409

Az Európai Parlament 2012. október 26-i állásfoglalása az Unió és Oroszország közötti kereskedelmi kapcsolatokról Oroszország WTO-hoz történő csatlakozását követően (2012/2695(RSP))

2014/C 72 E/10

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Oroszországról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2011. december 15-i EU–Oroszország-csúcstalálkozóról szóló 2011. december 14-i (1), valamint a 2011. június 9–10-i EU–Oroszország-csúcstalálkozóról szóló 2011. június 9-i (2) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oroszországról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2011. december 15-i EU–Oroszország-csúcstalálkozóról szóló 2011. december 14-i (1), valamint a 2011. június 9–10-i EU–Oroszország-csúcstalálkozóról szóló 2011. június 9-i (2) állásfoglalására,

| — | tekintettel az egyrészről az EU és az Orosz Föderáció közötti jelenlegi partnerségi és együttműködési megállapodásra (3) (PEM), valamint az EU és Oroszország közötti új megállapodásról 2008-ban megkezdett tárgyalásokra és a 2010-ben kezdeményezett modernizációs partnerségre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az EU és az Orosz Föderáció közötti jelenlegi partnerségi és együttműködési megállapodásra (3) (PEM), valamint az EU és Oroszország közötti új megállapodásról 2008-ban megkezdett tárgyalásokra és a 2010-ben kezdeményezett modernizációs partnerségre,

| — | tekintettel az Oroszországi Föderáció Kereskedelmi Világszervezethez való csatlakozásával foglalkozó munkacsoport 2011. november 17-i jelentésére (4) és annak kiegészítésére (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oroszországi Föderáció Kereskedelmi Világszervezethez való csatlakozásával foglalkozó munkacsoport 2011. november 17-i jelentésére (4) és annak kiegészítésére (5),

| — | tekintettel az Orosz Föderáció Kereskedelmi Világszervezethez történő csatlakozásáról a Kereskedelmi Világszervezet megfelelő szerveiben az Európai Unió nevében elfogadandó álláspontról szóló 2011. december 14-i tanácsi határozatra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Orosz Föderáció Kereskedelmi Világszervezethez történő csatlakozásáról a Kereskedelmi Világszervezet megfelelő szerveiben az Európai Unió nevében elfogadandó álláspontról szóló 2011. december 14-i tanácsi határozatra (6),

| — | tekintettel az EU és Oroszország közötti jelenlegi partnerségi és együttműködési megállapodásban szereplő, a szolgáltatások kereskedelmére vonatkozó kötelezettségvállalások fenntartásával kapcsolatban az Európai Unió és az Oroszországi Föderáció között létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről szóló, 2012. július 4-i álláspontjára (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Oroszország közötti jelenlegi partnerségi és együttműködési megállapodásban szereplő, a szolgáltatások kereskedelmére vonatkozó kötelezettségvállalások fenntartásával kapcsolatban az Európai Unió és az Oroszországi Föderáció között létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről szóló, 2012. július 4-i álláspontjára (7),

| — | tekintettel az Európai Unió és az Orosz Föderáció kormánya közötti, a gépjárműrészeknek és -alkatrészeknek az Európai Unió és az Orosz Föderáció közötti kereskedelméről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről szóló, 2012. július 4-i álláspontjára (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Orosz Föderáció kormánya közötti, a gépjárműrészeknek és -alkatrészeknek az Európai Unió és az Orosz Föderáció közötti kereskedelméről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről szóló, 2012. július 4-i álláspontjára (8),

| — | tekintettel az Európai Unió és az Oroszországi Föderáció közötti, a nyersanyagokra kivetett kiviteli vámok bevezetéséről vagy növeléséről szóló megállapodás levélváltás formájában történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről szóló, 2012. július 4-i álláspontjára (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Oroszországi Föderáció közötti, a nyersanyagokra kivetett kiviteli vámok bevezetéséről vagy növeléséről szóló megállapodás levélváltás formájában történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről szóló, 2012. július 4-i álláspontjára (9),

| — | tekintettel az Európai Unió és az Orosz Föderáció közötti, az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra vonatkozó vámkontingensek kezeléséről levélváltás formájában létrejött megállapodásnak, valamint az említett megállapodás szerinti technikai szabályokról az Európai Unió és az Orosz Föderáció kormánya között létrejött jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről szóló jogalkotási állásfoglalás-tervezetre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Orosz Föderáció közötti, az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra vonatkozó vámkontingensek kezeléséről levélváltás formájában létrejött megállapodásnak, valamint az említett megállapodás szerinti technikai szabályokról az Európai Unió és az Orosz Föderáció kormánya között létrejött jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről szóló jogalkotási állásfoglalás-tervezetre (10),

| — | tekintettel „A kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló jelentés, 2011 – Stratégiai gazdasági partnereink bevonása a piacra jutás javításába: A kereskedelem útjában álló akadályok felszámolásával összefüggő fellépés prioritásai” című, az Európai Tanácsnak szóló bizottsági jelentésre (COM(2011)0114), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló jelentés, 2011 – Stratégiai gazdasági partnereink bevonása a piacra jutás javításába: A kereskedelem útjában álló akadályok felszámolásával összefüggő fellépés prioritásai” című, az Európai Tanácsnak szóló bizottsági jelentésre (COM(2011)0114),

| — | tekintettel „A kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló jelentés – 2012” című, az Európai Tanácsnak szóló bizottsági jelentésre (COM(2012)0070), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló jelentés – 2012” című, az Európai Tanácsnak szóló bizottsági jelentésre (COM(2012)0070),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Oroszországi Föderáció 2011. november 10-én,18 évi tárgyalások után lezárta a WTO-hoz való csatlakozásáról folytatott többoldalú tárgyarásait, és 2011. december 16-án hivatalosan tagjává vált; |
| --- | --- |

A.

mivel az Oroszországi Föderáció 2011. november 10-én,18 évi tárgyalások után lezárta a WTO-hoz való csatlakozásáról folytatott többoldalú tárgyarásait, és 2011. december 16-án hivatalosan tagjává vált;

| B. | mivel az EU fejlődő közös kül-, biztonság- és energiapolitikájának a feltételesség elvével összhangban magában kell foglalnia Oroszországot is mint fontos partnert, feltéve hogy osztja és támogatja az Unió alapját képező alapvető értékeket, amelyek a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan volta, az emberi méltóság tiszteletben tartása, az egyenlőség és a szolidaritás elvei, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt elvek és a nemzetközi jog tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU fejlődő közös kül-, biztonság- és energiapolitikájának a feltételesség elvével összhangban magában kell foglalnia Oroszországot is mint fontos partnert, feltéve hogy osztja és támogatja az Unió alapját képező alapvető értékeket, amelyek a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan volta, az emberi méltóság tiszteletben tartása, az egyenlőség és a szolidaritás elvei, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt elvek és a nemzetközi jog tiszteletben tartása;

| C. | mivel az Unió Oroszország stratégiai kereskedelmi partnere, behozatalának elsőszámú és továbbra is növekedő forrása, kivitelének fő iránya, kulcsfontosságú beruházási partnere (közvetlen külföldi befektetések), és összességében Oroszország kereskedelmének 47,1 %-át teszi ki; mivel ez a kapcsolat tovább növekszik, miközben Oroszország az EU második behozatali forrásává (158,6 milliárd EUR) és negyedik kiviteli irányává is vált (86,1 milliárd EUR) (2010-es adatok), |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió Oroszország stratégiai kereskedelmi partnere, behozatalának elsőszámú és továbbra is növekedő forrása, kivitelének fő iránya, kulcsfontosságú beruházási partnere (közvetlen külföldi befektetések), és összességében Oroszország kereskedelmének 47,1 %-át teszi ki; mivel ez a kapcsolat tovább növekszik, miközben Oroszország az EU második behozatali forrásává (158,6 milliárd EUR) és negyedik kiviteli irányává is vált (86,1 milliárd EUR) (2010-es adatok),

| D. | mivel miközben az Oroszországból származó import nagy része energia és ásványi tüzelőanyag (79,5 %), az Unió Oroszországba irányuló exportja azonban sokszínű, és kiterjed a gépek és fuvareszközök szinte összes kategóriájára (44,7 %), feldolgozóipari termékekre, élelmiszerekre és élő állatokra (2010-es adatok); |
| --- | --- |

D.

mivel miközben az Oroszországból származó import nagy része energia és ásványi tüzelőanyag (79,5 %), az Unió Oroszországba irányuló exportja azonban sokszínű, és kiterjed a gépek és fuvareszközök szinte összes kategóriájára (44,7 %), feldolgozóipari termékekre, élelmiszerekre és élő állatokra (2010-es adatok);

| E. | mivel az Unió és Oroszország a 2008. június 26–27-én Hanti-Manszijszkban megrendezett csúcstalálkozón elindította a jelenlegi partnerségi és együttműködési megállapodást felváltó új megállapodás tárgyalásait, amely felújított szerződéses keretet teremt a következő évek Unió és Oroszország közötti kapcsolata vonatkozásában, a kereskedelemre, a beruházásokra és az energiára vonatkozó lényeges, jogilag kötelező érvényű rendelkezésekkel; |
| --- | --- |

E.

mivel az Unió és Oroszország a 2008. június 26–27-én Hanti-Manszijszkban megrendezett csúcstalálkozón elindította a jelenlegi partnerségi és együttműködési megállapodást felváltó új megállapodás tárgyalásait, amely felújított szerződéses keretet teremt a következő évek Unió és Oroszország közötti kapcsolata vonatkozásában, a kereskedelemre, a beruházásokra és az energiára vonatkozó lényeges, jogilag kötelező érvényű rendelkezésekkel;

| F. | mivel az egyetemes értékek, a demokratikus elvek, az alapvető és emberi jogok tiszteletben tartása és a jogállamiság iránti nagyfokú elkötelezettség, valamint a közös érdekek alapján az Európai Unió továbbra is kiáll az Oroszországgal meglévő kapcsolatok további elmélyítése és fejlesztése, valamint a modernizációs partnerségben foglalt alapelvek mellett; |
| --- | --- |

F.

mivel az egyetemes értékek, a demokratikus elvek, az alapvető és emberi jogok tiszteletben tartása és a jogállamiság iránti nagyfokú elkötelezettség, valamint a közös érdekek alapján az Európai Unió továbbra is kiáll az Oroszországgal meglévő kapcsolatok további elmélyítése és fejlesztése, valamint a modernizációs partnerségben foglalt alapelvek mellett;

| 1. | üdvözli, hogy Oroszország WTO-hoz való csatlakozását az orosz állami duma 2012. július 10-én megerősítette; bízik abban, hogy Oroszországnak a többoldalú kereskedelmi rendszerhez és szabályaihoz való csatlakozása további lépést jelent az Unió és Oroszország közötti kétoldalú kapcsolatok javítása terén; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy Oroszország WTO-hoz való csatlakozását az orosz állami duma 2012. július 10-én megerősítette; bízik abban, hogy Oroszországnak a többoldalú kereskedelmi rendszerhez és szabályaihoz való csatlakozása további lépést jelent az Unió és Oroszország közötti kétoldalú kapcsolatok javítása terén;

| 2. | aggodalommal állapítja meg azonban, hogy a WTO-hoz való csatlakozása előtti végső időszakban Oroszország nem tett teljes mértékben eleget a WTO-val kapcsolatos jövőbeli kötelezettségvállalásainak, mivel számos potenciálisan kereskedelemkorlátozó intézkedést vezetett be vagy terjesztett ki, többek között az EU-ból származó élő állatok behozatalára vonatkozó tilalmat, a közbeszerzésben a hazai gyártók számára kedvezményeket biztosító jogszabályokat, bizonyos cukorfajtákra idényjellegű importvámokat megállapító határozatokat és a járművek újrahasznosítási rendszerére irányuló jogszabályokat; |
| --- | --- |

2.

aggodalommal állapítja meg azonban, hogy a WTO-hoz való csatlakozása előtti végső időszakban Oroszország nem tett teljes mértékben eleget a WTO-val kapcsolatos jövőbeli kötelezettségvállalásainak, mivel számos potenciálisan kereskedelemkorlátozó intézkedést vezetett be vagy terjesztett ki, többek között az EU-ból származó élő állatok behozatalára vonatkozó tilalmat, a közbeszerzésben a hazai gyártók számára kedvezményeket biztosító jogszabályokat, bizonyos cukorfajtákra idényjellegű importvámokat megállapító határozatokat és a járművek újrahasznosítási rendszerére irányuló jogszabályokat;

| 3. | felkéri Oroszországot, hogy szüntesse meg az indokolatlan ideiglenes korlátozásokat, az egyoldalú ideiglenes vámemeléseket, a protekcionista intézkedéseket és a nyílt és tisztességes kereskedelem akadályait, amelyekre a G20-ak kereskedelmi és beruházási intézkedésekről szóló féléves jelentése és a Bizottságnak a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló jelentései világítottak rá, és amelyek súlyos károkat okoztak az uniós exportőrök számára; |
| --- | --- |

3.

felkéri Oroszországot, hogy szüntesse meg az indokolatlan ideiglenes korlátozásokat, az egyoldalú ideiglenes vámemeléseket, a protekcionista intézkedéseket és a nyílt és tisztességes kereskedelem akadályait, amelyekre a G20-ak kereskedelmi és beruházási intézkedésekről szóló féléves jelentése és a Bizottságnak a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló jelentései világítottak rá, és amelyek súlyos károkat okoztak az uniós exportőrök számára;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az EU és Oroszország egymástól függő kereskedelmi partnerek, különösen a nyersanyagok és a legfontosabb energiaforrások tekintetében; úgy véli, hogy nagy lehetőségek rejlenek a gazdasági kapcsolataikban, amelyek kiaknázását segíti majd a WTO-hoz való csatlakozás; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az EU és Oroszország egymástól függő kereskedelmi partnerek, különösen a nyersanyagok és a legfontosabb energiaforrások tekintetében; úgy véli, hogy nagy lehetőségek rejlenek a gazdasági kapcsolataikban, amelyek kiaknázását segíti majd a WTO-hoz való csatlakozás;

| 5. | úgy véli, hogy az Oroszország kötelezettségeire vonatkozó WTO-lista a javakra és szolgáltatásokra vonatkozó tarifák igen jelentős csökkentését és megkötését foglalja magában; felhívja Oroszországot, hogy haladéktalanul és teljes mértékben hajtsa végre kötelezettségvállalásait annak érdekében, hogy a WTO-tagság minden lehetséges előnyéből részesüljön; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy az Oroszország kötelezettségeire vonatkozó WTO-lista a javakra és szolgáltatásokra vonatkozó tarifák igen jelentős csökkentését és megkötését foglalja magában; felhívja Oroszországot, hogy haladéktalanul és teljes mértékben hajtsa végre kötelezettségvállalásait annak érdekében, hogy a WTO-tagság minden lehetséges előnyéből részesüljön;

| 6. | komoly aggodalommal tölti el, hogy Oroszországban tartósan fennáll a hamisított termékek gyártásának és értékesítésének problémája; felkéri az Oroszországi Föderációt, hogy hozzon intézkedéseket a szellemi tulajdonjogok (IPR) területén, valamint hogy hajtsa végre minél előbb és teljes mértékben a TRIPS-megállapodás hatáskörébe tartozó, WTO-val kapcsolatos kötelezettségvállalásait; |
| --- | --- |

6.

komoly aggodalommal tölti el, hogy Oroszországban tartósan fennáll a hamisított termékek gyártásának és értékesítésének problémája; felkéri az Oroszországi Föderációt, hogy hozzon intézkedéseket a szellemi tulajdonjogok (IPR) területén, valamint hogy hajtsa végre minél előbb és teljes mértékben a TRIPS-megállapodás hatáskörébe tartozó, WTO-val kapcsolatos kötelezettségvállalásait;

| 7. | úgy véli, hogy Oroszország ezáltal kifejezésre juttatná a többoldalú kereskedelmi rendszerben betöltött szerepének erősítése és vállalkozásainak abban való részvétele iránti erős elkötelezettségét; Oroszország gazdaságának a több nemzetközi kereskedelem és beruházás irányába történő megnyitását újabb ösztönzőnek tekinti arra vonatkozóan, hogy az orosz kormány elkötelezetten folytassa folyamatban levő reformjait, küzdelmét a korrupció ellen, a jogállamiság megvalósítására irányuló törekvését és az üzleti légkör javítását; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy Oroszország ezáltal kifejezésre juttatná a többoldalú kereskedelmi rendszerben betöltött szerepének erősítése és vállalkozásainak abban való részvétele iránti erős elkötelezettségét; Oroszország gazdaságának a több nemzetközi kereskedelem és beruházás irányába történő megnyitását újabb ösztönzőnek tekinti arra vonatkozóan, hogy az orosz kormány elkötelezetten folytassa folyamatban levő reformjait, küzdelmét a korrupció ellen, a jogállamiság megvalósítására irányuló törekvését és az üzleti légkör javítását;

| 8. | felhívja az Európai Bizottságot és az EKSZ-t, hogy támogassa Oroszország OECD-csatlakozásra irányuló törekvéseit, amely csatlakozási folyamat kereskedelemmel kapcsolatos – többek között a piaci nyitottságra, a megvesztegetés elleni küzdelemre, az exporthitel-ügynökségekre és az állami tulajdonú vállalatok irányítására vonatkozó – iránymutatások és elvek elfogadását foglalja magában; sürgeti Oroszországot, hogy csatlakozzon további WTO-megállapodásokhoz, különösen a Kormányzati Beszerzési Megállapodáshoz, amellyel kapcsolatban egyébként is megfigyelői státusza lesz; |
| --- | --- |

8.

felhívja az Európai Bizottságot és az EKSZ-t, hogy támogassa Oroszország OECD-csatlakozásra irányuló törekvéseit, amely csatlakozási folyamat kereskedelemmel kapcsolatos – többek között a piaci nyitottságra, a megvesztegetés elleni küzdelemre, az exporthitel-ügynökségekre és az állami tulajdonú vállalatok irányítására vonatkozó – iránymutatások és elvek elfogadását foglalja magában; sürgeti Oroszországot, hogy csatlakozzon további WTO-megállapodásokhoz, különösen a Kormányzati Beszerzési Megállapodáshoz, amellyel kapcsolatban egyébként is megfigyelői státusza lesz;

| 9. | sürgeti Oroszországot, hogy járuljon hozzá az új partnerségi és együttműködési megállapodásra irányuló kétoldalú tárgyalások újraindításához; ragaszkodik hozzá, hogy ilyen tárgyalások kizárólag az Unió és Oroszország között folyjanak; úgy véli, hogy más, vámunióba tartozó, de nem WTO-tagországok bevonása akadályozná a tárgyalásokat; |
| --- | --- |

9.

sürgeti Oroszországot, hogy járuljon hozzá az új partnerségi és együttműködési megállapodásra irányuló kétoldalú tárgyalások újraindításához; ragaszkodik hozzá, hogy ilyen tárgyalások kizárólag az Unió és Oroszország között folyjanak; úgy véli, hogy más, vámunióba tartozó, de nem WTO-tagországok bevonása akadályozná a tárgyalásokat;

| 10. | úgy véli, hogy a WTO szabályainak teljes körű betartása és Oroszország WTO-hoz kapcsolódó kötelezettségvállalásainak fokozatos végrehajtása szükséges feltétele annak, hogy fenntartsák a további ilyen, tizenkét nagyobb szabályozási területre – többek között a kölcsönös, nem preferenciális, javak és szolgáltatások kereskedelmére vonatkozó kötelezettségekre, az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedésekre, a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokra, a közbeszerzésre, a versenyre, az energiaügyre és a beruházásokra – vonatkozóan közös szabályok meghatározását célzó tárgyalásokat; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a WTO szabályainak teljes körű betartása és Oroszország WTO-hoz kapcsolódó kötelezettségvállalásainak fokozatos végrehajtása szükséges feltétele annak, hogy fenntartsák a további ilyen, tizenkét nagyobb szabályozási területre – többek között a kölcsönös, nem preferenciális, javak és szolgáltatások kereskedelmére vonatkozó kötelezettségekre, az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedésekre, a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokra, a közbeszerzésre, a versenyre, az energiaügyre és a beruházásokra – vonatkozóan közös szabályok meghatározását célzó tárgyalásokat;

| 11. | felkéri a Bizottságot, hogy a tárgyalások során védelmezze az alábbi alapvető fontosságú elemeket:






  — | európai műszaki előírások, szabványok és megfelelőségértékelési eljárások alkalmazása; felszólít az európai és az orosz szabványokat megállapító szervezetek közötti megállapodásra és az oroszországi megfelelőségértékelési akkreditáció egységes rendszerének gyors létrehozására; |
| --- | --- | --- |

11.

felkéri a Bizottságot, hogy a tárgyalások során védelmezze az alábbi alapvető fontosságú elemeket:

—

európai műszaki előírások, szabványok és megfelelőségértékelési eljárások alkalmazása; felszólít az európai és az orosz szabványokat megállapító szervezetek közötti megállapodásra és az oroszországi megfelelőségértékelési akkreditáció egységes rendszerének gyors létrehozására;

| — | szilárd és jogilag kötelező érvényű, energiával foglalkozó fejezet, amely a korai előrejelző mechanizmus 2011. évi aláírásával kinyilvánított jó szándékra épül, és az átláthatóság, a tisztességes verseny, a viszonosság és a diszkriminációmentesség elvein alapul; megerősíti, hogy a cél továbbra is az Unió és Oroszország közötti energiapiac nyitottságának és átláthatóságának biztosítása; |
| --- | --- |

—

szilárd és jogilag kötelező érvényű, energiával foglalkozó fejezet, amely a korai előrejelző mechanizmus 2011. évi aláírásával kinyilvánított jó szándékra épül, és az átláthatóság, a tisztességes verseny, a viszonosság és a diszkriminációmentesség elvein alapul; megerősíti, hogy a cél továbbra is az Unió és Oroszország közötti energiapiac nyitottságának és átláthatóságának biztosítása;

| — | az árukra vonatkozó kettős árképzés Oroszország általi megszüntetése és a szolgáltató cégek alapítási feltételeinek tisztázása és rögzítése az uniós vállalatok oroszországi beruházásainak növelése érdekében; |
| --- | --- |

—

az árukra vonatkozó kettős árképzés Oroszország általi megszüntetése és a szolgáltató cégek alapítási feltételeinek tisztázása és rögzítése az uniós vállalatok oroszországi beruházásainak növelése érdekében;

| — | a hatalmas kiaknázatlan piacot jelentő közbeszerzési ágazat; felkéri a Bizottságot, hogy a közbeszerzési szerződések odaítélése tekintetében mindkét piac számára nemzeti és annál alacsonyabb szinten biztosítson tisztességes, kölcsönösségen alapuló szabályokat és eljárásokat; |
| --- | --- |

—

a hatalmas kiaknázatlan piacot jelentő közbeszerzési ágazat; felkéri a Bizottságot, hogy a közbeszerzési szerződések odaítélése tekintetében mindkét piac számára nemzeti és annál alacsonyabb szinten biztosítson tisztességes, kölcsönösségen alapuló szabályokat és eljárásokat;

| — | az orosz vámeljárások reformja a nemzetközi egyezmények fényében; |
| --- | --- |

—

az orosz vámeljárások reformja a nemzetközi egyezmények fényében;

| — | egy egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedésekről szóló fejezet, amely biztosítja, hogy a felek csak indokolt időszakos korlátozásokat alkalmazhassanak, különösen a mezőgazdasági termékek, a haszonállatok és az élelmiszer-ipari termékek esetében, az arányosság, az átláthatóság, a diszkriminációmentesség és a tudományos igazolás elveinek teljes mértékű tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

—

egy egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedésekről szóló fejezet, amely biztosítja, hogy a felek csak indokolt időszakos korlátozásokat alkalmazhassanak, különösen a mezőgazdasági termékek, a haszonállatok és az élelmiszer-ipari termékek esetében, az arányosság, az átláthatóság, a diszkriminációmentesség és a tudományos igazolás elveinek teljes mértékű tiszteletben tartása mellett;

| — | az ENSZ Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatán és az ILO vonatkozó alapegyezményein alapuló fejezet a fenntartható fejlődésről, hangsúlyozandó az emberi jogok és a munkajog teljes mértékű tiszteletben tartásának és megerősítésének szükségességét, valamint a vonatkozó nemzetközi környezetvédelmi előírások végrehajtása melletti elkötelezettségként; felszólít e célból az érintettekkel és a civil társadalommal való párbeszéd kialakítására; |
| --- | --- |

—

az ENSZ Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatán és az ILO vonatkozó alapegyezményein alapuló fejezet a fenntartható fejlődésről, hangsúlyozandó az emberi jogok és a munkajog teljes mértékű tiszteletben tartásának és megerősítésének szükségességét, valamint a vonatkozó nemzetközi környezetvédelmi előírások végrehajtása melletti elkötelezettségként; felszólít e célból az érintettekkel és a civil társadalommal való párbeszéd kialakítására;

| — | a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok minden formáját védelmező átfogó fejezet; felszólít arra, hogy ebbe a fejezetbe foglalják bele a földrajzi jelzések oltalmának elveit és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések listáját; |
| --- | --- |

—

a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok minden formáját védelmező átfogó fejezet; felszólít arra, hogy ebbe a fejezetbe foglalják bele a földrajzi jelzések oltalmának elveit és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések listáját;

| — | a jelenlegi vitarendezési rendszer naprakésszé tétele az orosz beruházási légkör nagyobb átláthatóságának és diszkriminációmentességének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

—

a jelenlegi vitarendezési rendszer naprakésszé tétele az orosz beruházási légkör nagyobb átláthatóságának és diszkriminációmentességének biztosítása érdekében;

| — | egy átfogó és nagyratörő fejezet a beruházásról, többek között liberalizációs rendelkezésekről, valamint erőteljes beruházásvédelmi intézkedésekről az Európai Parlament által új uniós szintű beruházási hatáskörre vonatkozóan megfogalmazott ajánlásokat alapul véve (A jövőbeni európai nemzetközi beruházási politikáról szóló, 2011. április 6-i európai parlamenti állásfoglalás (11); |
| --- | --- |

—

egy átfogó és nagyratörő fejezet a beruházásról, többek között liberalizációs rendelkezésekről, valamint erőteljes beruházásvédelmi intézkedésekről az Európai Parlament által új uniós szintű beruházási hatáskörre vonatkozóan megfogalmazott ajánlásokat alapul véve (A jövőbeni európai nemzetközi beruházási politikáról szóló, 2011. április 6-i európai parlamenti állásfoglalás (11);

| 12. | felszólít továbbá a felek közötti tőkeáramlás egyszerűsítésére, a pénzmosás elleni nemzetközi egyezmények tiszteletben tartása alapján; támogatja az állam és a beruházók (illetve adott esetben a beruházók és az állam) közötti vitákra vonatkozó rendelkezéseket is magában foglaló kétoldalú beruházási megállapodásra irányuló, az Unió és Oroszország közötti tárgyalásokat az uniós befektetők közötti egyenlő feltételek megteremtése és az európai befektetők által Oroszországban megvalósított beruházásokra vonatkozó jogi keret javítása és stabilizálása érdekében; |
| --- | --- |

12.

felszólít továbbá a felek közötti tőkeáramlás egyszerűsítésére, a pénzmosás elleni nemzetközi egyezmények tiszteletben tartása alapján; támogatja az állam és a beruházók (illetve adott esetben a beruházók és az állam) közötti vitákra vonatkozó rendelkezéseket is magában foglaló kétoldalú beruházási megállapodásra irányuló, az Unió és Oroszország közötti tárgyalásokat az uniós befektetők közötti egyenlő feltételek megteremtése és az európai befektetők által Oroszországban megvalósított beruházásokra vonatkozó jogi keret javítása és stabilizálása érdekében;

| 13. | felszólítja a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon a különböző ágazatspecifikus tervek oroszországi végrehajtását és azonosítsa azok lehetséges kereskedelemtorzító és megkülönböztető rendelkezéseit, mint például a közbeszerzések és beruházások támogatási elemeit és helyi tartalmi követelményeit; és sürgeti a Bizottságot, hogy legyen aktív kapcsolatban Oroszországgal annak biztosítása érdekében, hogy az – miután teljes jogú taggá válik – teljes mértékben végrehajtsa WTO-val kapcsolatos kötelezettségvállalásait; e tekintetben úgy véli, hogy a Bizottságnak adott esetben a WTO-nak megfelelő kereskedelempolitikai védintézkedésekhez kell folyamodnia; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon a különböző ágazatspecifikus tervek oroszországi végrehajtását és azonosítsa azok lehetséges kereskedelemtorzító és megkülönböztető rendelkezéseit, mint például a közbeszerzések és beruházások támogatási elemeit és helyi tartalmi követelményeit; és sürgeti a Bizottságot, hogy legyen aktív kapcsolatban Oroszországgal annak biztosítása érdekében, hogy az – miután teljes jogú taggá válik – teljes mértékben végrehajtsa WTO-val kapcsolatos kötelezettségvállalásait; e tekintetben úgy véli, hogy a Bizottságnak adott esetben a WTO-nak megfelelő kereskedelempolitikai védintézkedésekhez kell folyamodnia;

| 14. | úgy véli, hogy az EU és Oroszország közötti modernizációs partnerség hatékony kezdeményezés, amely erősíti a két fél WTO-n belüli és kétoldalú új gazdasági és kereskedelmi kapcsolatait; hangsúlyozza annak a szükségességét, hogy az Európai Bizottság és az orosz kormány biztosítsa a modernizációs partnerség keretén belül végrehajtott projektekhez nyújtott pénzeszközök hatékony felhasználását; úgy véli, hogy a felek kereskedelmi és beruházási stratégiái közötti szinergia fokozásával hatékonyabban megvalósíthatók Oroszország gazdasági modernizációjában és diverzifikációjában rejlő lehetőségek; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy az EU és Oroszország közötti modernizációs partnerség hatékony kezdeményezés, amely erősíti a két fél WTO-n belüli és kétoldalú új gazdasági és kereskedelmi kapcsolatait; hangsúlyozza annak a szükségességét, hogy az Európai Bizottság és az orosz kormány biztosítsa a modernizációs partnerség keretén belül végrehajtott projektekhez nyújtott pénzeszközök hatékony felhasználását; úgy véli, hogy a felek kereskedelmi és beruházási stratégiái közötti szinergia fokozásával hatékonyabban megvalósíthatók Oroszország gazdasági modernizációjában és diverzifikációjában rejlő lehetőségek;

| 15. | sürgeti az orosz kormányt, hogy rendelje el a Jukosz-ügy független és pártatlan vizsgálatát; |
| --- | --- |

15.

sürgeti az orosz kormányt, hogy rendelje el a Jukosz-ügy független és pártatlan vizsgálatát;

| 16. | az Unió és Oroszország közötti kereskedelmi és beruházási kapcsolatok fontos elemének tartja a „vízummentes utazást célzó közös intézkedések” végrehajtását, és tudomásul veszi az EU és Oroszország közötti vízummentességi megállapodás tárgyalásainak legújabb eredményeit; |
| --- | --- |

16.

az Unió és Oroszország közötti kereskedelmi és beruházási kapcsolatok fontos elemének tartja a „vízummentes utazást célzó közös intézkedések” végrehajtását, és tudomásul veszi az EU és Oroszország közötti vízummentességi megállapodás tárgyalásainak legújabb eredményeit;

| 17. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az Oroszország, Kazahsztán és Belarusz közötti vámunió további korlátokat fog állítani az Oroszországgal való kereskedelem elé, és ez szemben áll a WTO szabályaival és Oroszország WTO-val kapcsolatos kötelezettségvállalásaival; |
| --- | --- |

17.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az Oroszország, Kazahsztán és Belarusz közötti vámunió további korlátokat fog állítani az Oroszországgal való kereskedelem elé, és ez szemben áll a WTO szabályaival és Oroszország WTO-val kapcsolatos kötelezettségvállalásaival;

| 18. | felkéri Oroszországot, hogy használja ki WTO-tagságát arra, hogy egyesítse erőit ezen többoldalú kereskedelmi szervezet uniós és más kelet-európai országaival annak érdekében, hogy segítsék Belaruszt a WTO-val összeegyeztethető kereskedelmi szabályok és gyakorlatok végrehajtásában azzal a céllal, hogy a lehető legkorábban csatlakozhasson a szervezethez; |
| --- | --- |

18.

felkéri Oroszországot, hogy használja ki WTO-tagságát arra, hogy egyesítse erőit ezen többoldalú kereskedelmi szervezet uniós és más kelet-európai országaival annak érdekében, hogy segítsék Belaruszt a WTO-val összeegyeztethető kereskedelmi szabályok és gyakorlatok végrehajtásában azzal a céllal, hogy a lehető legkorábban csatlakozhasson a szervezethez;

| 19. | úgy véli, hogy Oroszország WTO-hoz történő csatlakozása előmozdítja az Unió és Oroszország közötti kereskedelmi folyamatokat, miközben mindkét oldalon serkenti a gazdasági fejlődést és a munkahelyteremtést; lehetőséget lát egy új partnerségi és együttműködési megállapodás megkötésére, amely a két fél közötti megerősített partnerséghez való hozzájárulás további lehetőségét jelenti, miközben közvetlen szomszédságában támogatja a fenntartható fejlődést; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy Oroszország WTO-hoz történő csatlakozása előmozdítja az Unió és Oroszország közötti kereskedelmi folyamatokat, miközben mindkét oldalon serkenti a gazdasági fejlődést és a munkahelyteremtést; lehetőséget lát egy új partnerségi és együttműködési megállapodás megkötésére, amely a két fél közötti megerősített partnerséghez való hozzájárulás további lehetőségét jelenti, miközben közvetlen szomszédságában támogatja a fenntartható fejlődést;

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és az Európai Bizottságnak, valamint az Orosz Föderáció kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és az Európai Bizottságnak, valamint az Orosz Föderáció kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0575.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0268.

(3)  HL L 327., 1997.11.28., 1. o.

(4)  WT/ACC/RUS/70; WT/MIN(11)/2.

(5)  WT/ACC/RUS/70/Add.1; WT/MIN(11)/2/Add.1.

(6)  HL L 6., 2012.1.10., 6. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0284.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0285.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0286.

(10)  (lásd az A7-0177/2012 - 16775/2011 – C7-0515/2011 – 2011/0322(NLE) jelentést).

(11)  
  Elfogadott szövegek
  ,
  P7_TA(2011)0141.

---

| 11.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 72/81 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 72/81

---

2012. október 26., péntekVálasztások Belaruszban

P7_TA(2012)0410

Az Európai Parlament 2012. október 26-i állásfoglalása a 2012. szeptember 23-i parlamenti választások utáni belarusz helyzetről (2012/2815(RSP))

2014/C 72 E/11

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Belaruszról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2012. július 5-i (1), a 2012. március 29-i (2), a 2012. február 16-i (3), a 2011. szeptember 15-i (4), a 2011. május 12-i (5), a 2011. március 10-i (6), a 2011. január 20-i (7), a 2010. március 10-i (8) és a 2009. december 17-i (9) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belaruszról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2012. július 5-i (1), a 2012. március 29-i (2), a 2012. február 16-i (3), a 2011. szeptember 15-i (4), a 2011. május 12-i (5), a 2011. március 10-i (6), a 2011. január 20-i (7), a 2010. március 10-i (8) és a 2009. december 17-i (9) állásfoglalására,

| — | tekintettel Schulz elnök 2012. szeptember 24-i, Protasiewicz alelnök, Brok és Kaczmarek úr 2012. szeptember 24-i, Vigenin úr 2012. szeptember 25-i és a Belarusszal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség 2012. szeptember 26-i nyilatkozatára, melyek mindegyike a belaruszi parlamenti választásokkal foglalkozott, |
| --- | --- |

—

tekintettel Schulz elnök 2012. szeptember 24-i, Protasiewicz alelnök, Brok és Kaczmarek úr 2012. szeptember 24-i, Vigenin úr 2012. szeptember 25-i és a Belarusszal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség 2012. szeptember 26-i nyilatkozatára, melyek mindegyike a belaruszi parlamenti választásokkal foglalkozott,

| — | tekintettel Catherine Ashton, az EU főképviselője és Štefan Füle biztos 2012. szeptember 24-i nyilatkozatára a belaruszi parlamenti választásokról, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton, az EU főképviselője és Štefan Füle biztos 2012. szeptember 24-i nyilatkozatára a belaruszi parlamenti választásokról,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsának 2012. október 15-i, 3191., Luxemburgban tartott ülésén Belaruszról hozott tanácsi következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsának 2012. október 15-i, 3191., Luxemburgban tartott ülésén Belaruszról hozott tanácsi következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2012. március 1–2-i következtetéseire, amelyekben mélységes aggodalmának ad hangot a Belaruszban tapasztalható egyre romló helyzet miatt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2012. március 1–2-i következtetéseire, amelyekben mélységes aggodalmának ad hangot a Belaruszban tapasztalható egyre romló helyzet miatt,

| — | tekintettel a Fehéroroszországgal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/639/KKBP határozat végrehajtásáról szóló, 2012. február 28-i 2012/126/KKBP tanácsi határozatra (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fehéroroszországgal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/639/KKBP határozat végrehajtásáról szóló, 2012. február 28-i 2012/126/KKBP tanácsi határozatra (10),

| — | tekintettel a belarusz társadalommal a modernizációról folytatott európai párbeszéd kezdeményezéséről szóló tanácsi következtetésekre (a Külügyek Tanácsának 2012. március 23-i brüsszeli, 3157. ülése), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belarusz társadalommal a modernizációról folytatott európai párbeszéd kezdeményezéséről szóló tanácsi következtetésekre (a Külügyek Tanácsának 2012. március 23-i brüsszeli, 3157. ülése),

| — | tekintettel a Fehéroroszországra vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK rendelet módosításáról szóló 2012. április 23-i 354/2012/EU tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fehéroroszországra vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK rendelet módosításáról szóló 2012. április 23-i 354/2012/EU tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel Catherine Ashton főképviselő 2012. február 28-i nyilatkozatára, amely saját és a lengyel kormány azon határozatára vonatkozik, miszerint visszahívják a minszki uniós küldöttség vezetőjét, illetve Lengyelország Belaruszba akkreditált nagykövetét, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton főképviselő 2012. február 28-i nyilatkozatára, amely saját és a lengyel kormány azon határozatára vonatkozik, miszerint visszahívják a minszki uniós küldöttség vezetőjét, illetve Lengyelország Belaruszba akkreditált nagykövetét,

| — | tekintettel az Európa Tanács parlamenti közgyűlésének 2012. január 25-i, a belarusz helyzettel kapcsolatos 1857(2012) állásfoglalására, amely elítéli a demokratikus ellenzék tagjainak jelenlegi üldözését, továbbá a civil társadalmi aktivisták, a független média és az emberi jogi jogvédők zaklatását Belaruszban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács parlamenti közgyűlésének 2012. január 25-i, a belarusz helyzettel kapcsolatos 1857(2012) állásfoglalására, amely elítéli a demokratikus ellenzék tagjainak jelenlegi üldözését, továbbá a civil társadalmi aktivisták, a független média és az emberi jogi jogvédők zaklatását Belaruszban,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának 2012. április 10-i jelentésére és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a belarusz emberi jogi helyzetről szóló, 17/24. számú 2011. június 17-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának 2012. április 10-i jelentésére és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a belarusz emberi jogi helyzetről szóló, 17/24. számú 2011. június 17-i határozatára,

| — | tekintettel a keleti partnerség 2009. május 7–9-én Prágában tartott csúcstalálkozóján elfogadott nyilatkozatra és a keleti partnerség 2011. szeptember 30-i varsói csúcstalálkozóján elfogadott, a belarusz helyzetről szóló nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerség 2009. május 7–9-én Prágában tartott csúcstalálkozóján elfogadott nyilatkozatra és a keleti partnerség 2011. szeptember 30-i varsói csúcstalálkozóján elfogadott, a belarusz helyzetről szóló nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Visegrádi Csoport és Észtország, Lettország és Litvánia külügyminisztereinek 2012. március 5-i, Prágában tett közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Visegrádi Csoport és Észtország, Lettország és Litvánia külügyminisztereinek 2012. március 5-i, Prágában tett közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 19. cikkére, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 19. cikkére és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 19. cikkére, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 19. cikkére és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikkére,

| — | tekintettel az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának (EBESZ/ODIHR) és az EBESZ Parlamenti Közgyűlésének a belaruszi parlamenti választásokról előterjesztett 2012. július 16-18-i igényfelmérő küldöttségi jelentésére, 2012. szeptember 14-i időközi jelentésére és 2012. szeptember 24-i előzetes megállapításaira és következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának (EBESZ/ODIHR) és az EBESZ Parlamenti Közgyűlésének a belaruszi parlamenti választásokról előterjesztett 2012. július 16-18-i igényfelmérő küldöttségi jelentésére, 2012. szeptember 14-i időközi jelentésére és 2012. szeptember 24-i előzetes megállapításaira és következtetéseire,

| — | tekintettel az „Emberi jogi jogvédők a szabad választásokért” című, a belaruszi parlamenti választásokról szóló 2012. szeptember 23-i előzetes kampányjelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Emberi jogi jogvédők a szabad választásokért” című, a belaruszi parlamenti választásokról szóló 2012. szeptember 23-i előzetes kampányjelentésre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel 1995 óta nem tartottak Belaruszban olyan parlamenti vagy elnökválasztást, amelyet az EBESZ szabad és tisztességes választásnak ismert el; |
| --- | --- |

A.

mivel 1995 óta nem tartottak Belaruszban olyan parlamenti vagy elnökválasztást, amelyet az EBESZ szabad és tisztességes választásnak ismert el;

| B. | mivel a 2012. szeptember 23-án tartott parlamenti választásokat – különösen azok lebonyolítását és pluralista természetét – az EU új lehetőségnek tekintette Belarusz számára annak bizonyításához, hogy tiszteletben tartja a demokratikus értékeket és az európai normákat; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2012. szeptember 23-án tartott parlamenti választásokat – különösen azok lebonyolítását és pluralista természetét – az EU új lehetőségnek tekintette Belarusz számára annak bizonyításához, hogy tiszteletben tartja a demokratikus értékeket és az európai normákat;

| C. | mivel az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának (EBESZ/ODIHR) választásokat megfigyelő nemzetközi küldöttsége és az EBESZ Parlamenti Közgyűlése szerint a fent nevezett parlamenti választások számos – így a polgárok egyesülésre, jelölhetőségre, illetve szabad véleménynyilvánításra vonatkozó jogait érintő – EBESZ-kötelezettségvállalás a választási törvény bizonyos javítása ellenére sem teljesült; |
| --- | --- |

C.

mivel az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának (EBESZ/ODIHR) választásokat megfigyelő nemzetközi küldöttsége és az EBESZ Parlamenti Közgyűlése szerint a fent nevezett parlamenti választások számos – így a polgárok egyesülésre, jelölhetőségre, illetve szabad véleménynyilvánításra vonatkozó jogait érintő – EBESZ-kötelezettségvállalás a választási törvény bizonyos javítása ellenére sem teljesült;

| D. | mivel a demokratikus ellenzék egyetlen tagját sem választották be a nemzeti parlamentbe, és sok politikai fogoly továbbra is börtönben van, a belarusz hatóságok pedig nyilvánvalóan figyelmen kívül hagyták a nemzetközi közösségtől érkező számos kérést, és úgy döntöttek, hogy újabb lépéssel távolodnak a demokráciától, illetve még inkább elszigetelik országukat; |
| --- | --- |

D.

mivel a demokratikus ellenzék egyetlen tagját sem választották be a nemzeti parlamentbe, és sok politikai fogoly továbbra is börtönben van, a belarusz hatóságok pedig nyilvánvalóan figyelmen kívül hagyták a nemzetközi közösségtől érkező számos kérést, és úgy döntöttek, hogy újabb lépéssel távolodnak a demokráciától, illetve még inkább elszigetelik országukat;

| E. | mivel a demokratikus ellenzéki jelöltektől nagy számban megtagadták a nyilvántartásba vételt azzal az ürüggyel, hogy kisebb hibákat vétettek jövedelmi és vagyoni helyzetükről szóló nyilatkozatuk megtételekor, vagy érvénytelenítették a második fordulóra való bejelentkezésüket; mivel sokuktól megtagadták, hogy részt vehessenek a választási bizottságokban; |
| --- | --- |

E.

mivel a demokratikus ellenzéki jelöltektől nagy számban megtagadták a nyilvántartásba vételt azzal az ürüggyel, hogy kisebb hibákat vétettek jövedelmi és vagyoni helyzetükről szóló nyilatkozatuk megtételekor, vagy érvénytelenítették a második fordulóra való bejelentkezésüket; mivel sokuktól megtagadták, hogy részt vehessenek a választási bizottságokban;

| F. | mivel a jelöltek nyilvántartásba vétele diszkriminatív módon történt; mivel a jelölőlistára való felvétel jogát a legtöbb esetben a Mikalaj Sztatkevicset és Alesz Mihalevicsot támogató kezdeményezési csoportoktól tagadták meg; mivel többek között Aljakszandr Milinkevicstől, a „For Freedom” (A szabadságért) mozgalom vezetőjétől és Mihail Paskevicstől, a „Tell the Truth” (Mondd el az igazságot!) mozgalom képviselőjétől megtagadták a jelölőlistára való felvétel jogát; |
| --- | --- |

F.

mivel a jelöltek nyilvántartásba vétele diszkriminatív módon történt; mivel a jelölőlistára való felvétel jogát a legtöbb esetben a Mikalaj Sztatkevicset és Alesz Mihalevicsot támogató kezdeményezési csoportoktól tagadták meg; mivel többek között Aljakszandr Milinkevicstől, a „For Freedom” (A szabadságért) mozgalom vezetőjétől és Mihail Paskevicstől, a „Tell the Truth” (Mondd el az igazságot!) mozgalom képviselőjétől megtagadták a jelölőlistára való felvétel jogát;

| G. | mivel a jelöltek számára csupán legfeljebb öt percnyi, előre rögzített beszédre adtak lehetőséget az állami tulajdonú médiában; mivel számos jelölt nem kapott beszédidőt, különösen azok, akik a választások bojkottjára szólítottak fel, és ennek következményeképpen az ellenzéki pártok számos jelöltje nem tudta álláspontját megismertetni a szavazókkal; |
| --- | --- |

G.

mivel a jelöltek számára csupán legfeljebb öt percnyi, előre rögzített beszédre adtak lehetőséget az állami tulajdonú médiában; mivel számos jelölt nem kapott beszédidőt, különösen azok, akik a választások bojkottjára szólítottak fel, és ennek következményeképpen az ellenzéki pártok számos jelöltje nem tudta álláspontját megismertetni a szavazókkal;

| H. | mivel – annak ellenére, hogy a belarusz alkotmány szavatolja a véleménynyilvánítás szabadságát – Belaruszban a sajtószabadság továbbra is erősen korlátozott, a független sajtónak folyamatos zaklatással kell megküzdenie, a kritikus hangokat pedig erőszakkal elhallgattatják; mivel a Lukasenka elnök elleni békés tüntetésekről szóló híradásokat és a romló gazdasági helyzetről szóló médiabeszámolókat hírzárlat alá helyezték; mivel a kormány és az elnök bírálata bűncselekménynek számít; |
| --- | --- |

H.

mivel – annak ellenére, hogy a belarusz alkotmány szavatolja a véleménynyilvánítás szabadságát – Belaruszban a sajtószabadság továbbra is erősen korlátozott, a független sajtónak folyamatos zaklatással kell megküzdenie, a kritikus hangokat pedig erőszakkal elhallgattatják; mivel a Lukasenka elnök elleni békés tüntetésekről szóló híradásokat és a romló gazdasági helyzetről szóló médiabeszámolókat hírzárlat alá helyezték; mivel a kormány és az elnök bírálata bűncselekménynek számít;

| I. | mivel sok diák és az állami vállalatok alkalmazottai korai szavazásra kényszerültek, ha nem akarták elveszíteni ösztöndíjukat vagy munkahelyüket; mivel a fegyveres erők szavazóit is korai szavazásra kényszerítették; |
| --- | --- |

I.

mivel sok diák és az állami vállalatok alkalmazottai korai szavazásra kényszerültek, ha nem akarták elveszíteni ösztöndíjukat vagy munkahelyüket; mivel a fegyveres erők szavazóit is korai szavazásra kényszerítették;

| J. | mivel az EBESZ választási megfigyelő küldöttségét a belaruszi hatóságok azért hívták meg, hogy akadálytalanul és minden korlátozás nélkül megfigyelhesse a választásokat; mivel a küldöttség két tagjától – a német és a litván parlament egy-egy képviselőjétől – a belaruszi hatóságok mindössze egy héttel a belaruszi parlamenti választások előtt minden alapos magyarázat vagy indokolás nélkül megtagadták a belépést, kétségeket ébresztve a belaruszi hatóságok kinyilvánított szándékait illetően és aláaknázva a két fél közötti bizalmi viszonyt; |
| --- | --- |

J.

mivel az EBESZ választási megfigyelő küldöttségét a belaruszi hatóságok azért hívták meg, hogy akadálytalanul és minden korlátozás nélkül megfigyelhesse a választásokat; mivel a küldöttség két tagjától – a német és a litván parlament egy-egy képviselőjétől – a belaruszi hatóságok mindössze egy héttel a belaruszi parlamenti választások előtt minden alapos magyarázat vagy indokolás nélkül megtagadták a belépést, kétségeket ébresztve a belaruszi hatóságok kinyilvánított szándékait illetően és aláaknázva a két fél közötti bizalmi viszonyt;

| K. | mivel az EU üdvözölte az EBESZ/ODIHR megfigyelőinek kiküldését, hangsúlyozva annak fontosságát, hogy szavatolják ezen megfigyelők számára a választási folyamat összes szakaszához való tényleges hozzáférést, beleértve a szavazatszámlálást, ezenkívül különösen hangsúlyozta az ellenzék azon jogai szavatolásának fontosságát, hogy tagjai jelöltként indulhassanak a választásokon, valamint hozzáféréssel rendelkezzen a választási ellenőrző bizottságokhoz és a médiához; |
| --- | --- |

K.

mivel az EU üdvözölte az EBESZ/ODIHR megfigyelőinek kiküldését, hangsúlyozva annak fontosságát, hogy szavatolják ezen megfigyelők számára a választási folyamat összes szakaszához való tényleges hozzáférést, beleértve a szavazatszámlálást, ezenkívül különösen hangsúlyozta az ellenzék azon jogai szavatolásának fontosságát, hogy tagjai jelöltként indulhassanak a választásokon, valamint hozzáféréssel rendelkezzen a választási ellenőrző bizottságokhoz és a médiához;

| L. | mivel az EBESZ/ODIHR előzetes megállapításai és következtetései szerint a választások híján voltak a versengésnek, valamint sok esetben megsértették a belarusz választási törvényt (amely elvben növelte volna a kampánylehetőségeket); mivel a választásra szigorúan ellenőrzött környezetben alig látható kampány után került sor, és jellemző volt rá, hogy a szavazatszámlálás és a különböző választókörzetek eredményeinek összesítése nem volt átlátható; |
| --- | --- |

L.

mivel az EBESZ/ODIHR előzetes megállapításai és következtetései szerint a választások híján voltak a versengésnek, valamint sok esetben megsértették a belarusz választási törvényt (amely elvben növelte volna a kampánylehetőségeket); mivel a választásra szigorúan ellenőrzött környezetben alig látható kampány után került sor, és jellemző volt rá, hogy a szavazatszámlálás és a különböző választókörzetek eredményeinek összesítése nem volt átlátható;

| M. | mivel Belaruszban tizenkét politikai fogoly továbbra is börtönben van, köztük Alesz Bjaljatszki emberi jogvédő és az Emberi Jogi Szervezetek Nemzetközi Szövetségének alelnöke, a Nobel-díjra is jelölt Mikalaj Sztatkevics, az Európai Parlament gondolatszabadságért adományozott Szaharov-díjának jelöltje és volt elnökjelölt, valamint Zmicer Daskevics, a „Maladij Front” ifjúsági szervezet vezetője; |
| --- | --- |

M.

mivel Belaruszban tizenkét politikai fogoly továbbra is börtönben van, köztük Alesz Bjaljatszki emberi jogvédő és az Emberi Jogi Szervezetek Nemzetközi Szövetségének alelnöke, a Nobel-díjra is jelölt Mikalaj Sztatkevics, az Európai Parlament gondolatszabadságért adományozott Szaharov-díjának jelöltje és volt elnökjelölt, valamint Zmicer Daskevics, a „Maladij Front” ifjúsági szervezet vezetője;

| N. | mivel 2012. szeptember 26-án Szjarhej Kavalenka jeles ellenzéki aktivistát szabadon bocsátották, de csak azután, hogy a magánzárkába helyezés és a zsarolás eszközét is alkalmazó börtönhatóságok egyre nagyobb nyomására kegyelmi kérvényt adott be; mivel a politikai foglyok szabadon bocsátását feltételekhez kötik, szabadlábra helyezésüket követően a hatóságok folyamatos megfigyelése alatt állnak, és tartózkodási helyüket rendszeresen be kell jelenteniük a rendőrségen; |
| --- | --- |

N.

mivel 2012. szeptember 26-án Szjarhej Kavalenka jeles ellenzéki aktivistát szabadon bocsátották, de csak azután, hogy a magánzárkába helyezés és a zsarolás eszközét is alkalmazó börtönhatóságok egyre nagyobb nyomására kegyelmi kérvényt adott be; mivel a politikai foglyok szabadon bocsátását feltételekhez kötik, szabadlábra helyezésüket követően a hatóságok folyamatos megfigyelése alatt állnak, és tartózkodási helyüket rendszeresen be kell jelenteniük a rendőrségen;

| O. | mivel Belarusz az egyetlen európai ország, amely továbbra is alkalmazza a halálbüntetést és a kivégzéseket végre is hajtja; mivel emberjogi aktivisták szerint 1991 óta mintegy 400 embert végeztek ki Belaruszban; |
| --- | --- |

O.

mivel Belarusz az egyetlen európai ország, amely továbbra is alkalmazza a halálbüntetést és a kivégzéseket végre is hajtja; mivel emberjogi aktivisták szerint 1991 óta mintegy 400 embert végeztek ki Belaruszban;

| P. | mivel Belarusz jóváhagyta a keleti partnerség 2009. május 7–9-i csúcstalálkozóján kiadott Prágai Nyilatkozatot, amivel ismételten megerősítette elkötelezettségét a nemzetközi jog elvei és az alapvető értékek – többek között a demokrácia, a jogállamiság, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása – iránt; |
| --- | --- |

P.

mivel Belarusz jóváhagyta a keleti partnerség 2009. május 7–9-i csúcstalálkozóján kiadott Prágai Nyilatkozatot, amivel ismételten megerősítette elkötelezettségét a nemzetközi jog elvei és az alapvető értékek – többek között a demokrácia, a jogállamiság, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása – iránt;

| 1. | mélységes sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Belaruszban tartott parlamenti választások lebonyolítása ismét számos alapvető EBESZ-norma megsértésével történt, aminek következtében – a választások jogi keretén eszközölt néhány kisebb javítás ellenére – tisztességtelen, nem szabad, nem átlátható és kiegyensúlyozatlan konzultációkra került sor; |
| --- | --- |

1.

mélységes sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Belaruszban tartott parlamenti választások lebonyolítása ismét számos alapvető EBESZ-norma megsértésével történt, aminek következtében – a választások jogi keretén eszközölt néhány kisebb javítás ellenére – tisztességtelen, nem szabad, nem átlátható és kiegyensúlyozatlan konzultációkra került sor;

| 2. | véleménye szerint a Belaruszban megválasztott parlament híján van a demokratikus legitimitásnak, és ezért az Európai Parlament továbbra is tartja magát ahhoz a politikához, hogy ezt a parlamentet sem a Belarusszal fenntartott kétoldalú kapcsolataiban, sem az Euronest Parlamenti Közgyűlés keretében nem ismeri el; sajnálja, hogy az Euronest Parlamenti Közgyűlésnek ilyen körülmények között nincs alapja arra, hogy a belarusz jogalkotási testület hivatalos képviselőit felkérje a Közgyűlésben fenntartott helyeik betöltésére, és hogy e képviselők hiánya a keleti partnerséget olyan fontos eszköztől fosztja meg, amely hozzájárulhatna Belarusznak a demokratikus uniós értékek felé közelítéséhez; |
| --- | --- |

2.

véleménye szerint a Belaruszban megválasztott parlament híján van a demokratikus legitimitásnak, és ezért az Európai Parlament továbbra is tartja magát ahhoz a politikához, hogy ezt a parlamentet sem a Belarusszal fenntartott kétoldalú kapcsolataiban, sem az Euronest Parlamenti Közgyűlés keretében nem ismeri el; sajnálja, hogy az Euronest Parlamenti Közgyűlésnek ilyen körülmények között nincs alapja arra, hogy a belarusz jogalkotási testület hivatalos képviselőit felkérje a Közgyűlésben fenntartott helyeik betöltésére, és hogy e képviselők hiánya a keleti partnerséget olyan fontos eszköztől fosztja meg, amely hozzájárulhatna Belarusznak a demokratikus uniós értékek felé közelítéséhez;

| 3. | rámutat, hogy az EU reményei szerint javulás következik be a választások megszervezésében, és megállapítja, hogy a szabad és tisztességes választások megszervezésének sorozatos elmulasztása további kudarc Belarusz számára és továbbra is komoly kihívást jelent majd a Belarusz és az Európai Unió közötti kapcsolatok tekintetében; |
| --- | --- |

3.

rámutat, hogy az EU reményei szerint javulás következik be a választások megszervezésében, és megállapítja, hogy a szabad és tisztességes választások megszervezésének sorozatos elmulasztása további kudarc Belarusz számára és továbbra is komoly kihívást jelent majd a Belarusz és az Európai Unió közötti kapcsolatok tekintetében;

| 4. | elítéli az újságírók fogva tartását, amely taktikának nyilvánvalóan az a célja, hogy ellenőrzés alatt tartsák az információk szabad áramlását azzal, hogy nem teszik lehetővé az újságírók számára mindennapi munkájuk végzését, ezzel megsértve az egyik alapvető szabadságot – a szólás szabadságát; |
| --- | --- |

4.

elítéli az újságírók fogva tartását, amely taktikának nyilvánvalóan az a célja, hogy ellenőrzés alatt tartsák az információk szabad áramlását azzal, hogy nem teszik lehetővé az újságírók számára mindennapi munkájuk végzését, ezzel megsértve az egyik alapvető szabadságot – a szólás szabadságát;

| 5. | újfent sajnálatát fejezi ki a belarusz hatóságok azon döntése miatt, melynek alapján az elmúlt években megtagadták a beutazási vízum kiadását az Európai Parlament tagjai és nemzeti parlamenti képviselők számára; felszólítja a belarusz hatóságokat, hogy ne akadályozzák tovább az Európai Parlament Belarusszal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségét abban, hogy látogatást tegyen az országban; |
| --- | --- |

5.

újfent sajnálatát fejezi ki a belarusz hatóságok azon döntése miatt, melynek alapján az elmúlt években megtagadták a beutazási vízum kiadását az Európai Parlament tagjai és nemzeti parlamenti képviselők számára; felszólítja a belarusz hatóságokat, hogy ne akadályozzák tovább az Európai Parlament Belarusszal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségét abban, hogy látogatást tegyen az országban;

| 6. | sürgeti a belarusz hatóságokat, hogy vizsgálják felül gyakorlatukat, javítsák és korszerűsítsék a választásokra vonatkozó jogszabályokat, és szervezzenek a nemzetközi normákkal összhangban álló parlamenti választásokat; sürgeti őket arra is, hogy haladéktalanul és feltétel nélkül bocsássák szabadon és rehabilitálják a politikai foglyokat, anélkül hogy hamis vallomások megtételére és kegyelmi kérvények beadására kényszerítenék őket, valamint tanúsítsanak tiszteletet saját népük iránt azzal, hogy védelmezik az őket megillető alapszabadságokat és lehetővé teszik számukra, hogy éljenek alapvető jogaikkal; hangot ad mély aggodalmának amiatt, hogy egyre érkeznek a híradások a fogva tartás szándékosan embertelenné tett körülményeiről, különösen Alesz Bjaljatszki, Mikolaj Sztatkevics és Dzmitrij Daskevics esetében; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a belarusz hatóságokat, hogy vizsgálják felül gyakorlatukat, javítsák és korszerűsítsék a választásokra vonatkozó jogszabályokat, és szervezzenek a nemzetközi normákkal összhangban álló parlamenti választásokat; sürgeti őket arra is, hogy haladéktalanul és feltétel nélkül bocsássák szabadon és rehabilitálják a politikai foglyokat, anélkül hogy hamis vallomások megtételére és kegyelmi kérvények beadására kényszerítenék őket, valamint tanúsítsanak tiszteletet saját népük iránt azzal, hogy védelmezik az őket megillető alapszabadságokat és lehetővé teszik számukra, hogy éljenek alapvető jogaikkal; hangot ad mély aggodalmának amiatt, hogy egyre érkeznek a híradások a fogva tartás szándékosan embertelenné tett körülményeiről, különösen Alesz Bjaljatszki, Mikolaj Sztatkevics és Dzmitrij Daskevics esetében;

| 7. | ezzel kapcsolatban felhívja a belarusz kormányt, hogy a választási törvény és gyakorlat többek között az alábbi módosítások bevezetése révén a jövőben mozduljon el a valóban demokratikus, a nemzetközi demokratikus normáknak megfelelő választások biztosításának irányába:






  a) | egyenlő feltételek és esélyek teremtése a választáson induló összes jelölt számára; |
| --- | --- | --- |

7.

ezzel kapcsolatban felhívja a belarusz kormányt, hogy a választási törvény és gyakorlat többek között az alábbi módosítások bevezetése révén a jövőben mozduljon el a valóban demokratikus, a nemzetközi demokratikus normáknak megfelelő választások biztosításának irányába:

a)

egyenlő feltételek és esélyek teremtése a választáson induló összes jelölt számára;

| b) | annak biztosítása, hogy a választásokon induló összes párt képviselőket küldhessen a választási bizottságokba minden szinten, de különösen a körzeti bizottságok szintjén; |
| --- | --- |

b)

annak biztosítása, hogy a választásokon induló összes párt képviselőket küldhessen a választási bizottságokba minden szinten, de különösen a körzeti bizottságok szintjén;

| c) | ezzel összefüggésben a szavazás során a csalás összes lehetőségének kizárása; |
| --- | --- |

c)

ezzel összefüggésben a szavazás során a csalás összes lehetőségének kizárása;

| d) | a korai szavazási eljárás eltörlése, vagy legalábbis annak biztosítása, hogy a korai szavazáson leadott szavazatokat az általános szavazáson leadott szavazatoktól elkülönítve kezeljék, és az eredményeket külön regisztrálják; |
| --- | --- |

d)

a korai szavazási eljárás eltörlése, vagy legalábbis annak biztosítása, hogy a korai szavazáson leadott szavazatokat az általános szavazáson leadott szavazatoktól elkülönítve kezeljék, és az eredményeket külön regisztrálják;

| e) | az átláthatóság biztosítása a szavazatszámlálás és valamennyi végeredmény közzététele során; |
| --- | --- |

e)

az átláthatóság biztosítása a szavazatszámlálás és valamennyi végeredmény közzététele során;

| 8. | sürgeti a belarusz kormányt, hogy tartsa tiszteletben az emberi jogokat annak érdekében, hogy véget érjen az ország Európától való önkéntes elszigeteltsége és jelentősen javulhassanak az EU és Belarusz kapcsolatai;






  a) | a polgári engedetlenség miatt az egyetemekről kiutasított – és tanulmányaikat külföldön folytatni kényszerülő – diákok, valamint a belarusz katonai szolgálatot megtagadó személyek bűnügyi eljárással való fenyegetésének felszámolásával; |
| --- | --- | --- |

8.

sürgeti a belarusz kormányt, hogy tartsa tiszteletben az emberi jogokat annak érdekében, hogy véget érjen az ország Európától való önkéntes elszigeteltsége és jelentősen javulhassanak az EU és Belarusz kapcsolatai;

a)

a polgári engedetlenség miatt az egyetemekről kiutasított – és tanulmányaikat külföldön folytatni kényszerülő – diákok, valamint a belarusz katonai szolgálatot megtagadó személyek bűnügyi eljárással való fenyegetésének felszámolásával;

| b) | a civil szervezetek Belaruszban történő megfelelő bejegyzése előtt álló összes akadály felszámolásával; |
| --- | --- |

b)

a civil szervezetek Belaruszban történő megfelelő bejegyzése előtt álló összes akadály felszámolásával;

| c) | javítsa a nemzeti kisebbségekkel, a kultúrájukkal, az egyházaikkal, az oktatási rendszerükkel, valamint a történelmi és anyagi örökségükkel szembeni bánásmódot és tiszteletet, beleértve a törvényeknek megfelelően megválasztott Lengyelek Egyesületének elismerését; |
| --- | --- |

c)

javítsa a nemzeti kisebbségekkel, a kultúrájukkal, az egyházaikkal, az oktatási rendszerükkel, valamint a történelmi és anyagi örökségükkel szembeni bánásmódot és tiszteletet, beleértve a törvényeknek megfelelően megválasztott Lengyelek Egyesületének elismerését;

| 9. | ismételten sürgeti Belaruszt – mint a halálbüntetést alkalmazó egyetlen európai országot –, hogy vezessen be azonnali moratóriumot a kivégzésekre, a halálbüntetésre pedig – annak teljes eltörlése felé tett első lépésként – hirdessen azonnali moratóriumot; |
| --- | --- |

9.

ismételten sürgeti Belaruszt – mint a halálbüntetést alkalmazó egyetlen európai országot –, hogy vezessen be azonnali moratóriumot a kivégzésekre, a halálbüntetésre pedig – annak teljes eltörlése felé tett első lépésként – hirdessen azonnali moratóriumot;

| 10. | emlékeztet arra, hogy az Európai Unió kifejezésre juttatta, hogy kész az európai szomszédságpolitika keretében a Belarusszal és népével ápolt kapcsolatok megújítására, amint a belarusz kormány tiszteletben tartja a demokratikus értékeket és a belarusz nép alapvető jogait; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet arra, hogy az Európai Unió kifejezésre juttatta, hogy kész az európai szomszédságpolitika keretében a Belarusszal és népével ápolt kapcsolatok megújítására, amint a belarusz kormány tiszteletben tartja a demokratikus értékeket és a belarusz nép alapvető jogait;

| 11. | üdvözli a „belarusz társadalom modernizációjáról szóló európai párbeszédet”, amely a belarusz modernizációjához szükséges reformokkal, valamint az EU-val való kapcsolatok továbbfejlesztésének lehetőségeivel és a vonatkozó belaruszi tájékoztató kampánnyal foglalkozik; megelégedéssel állapítja meg, hogy az európai párbeszéd hozzájárult a belarusz társadalom minszki képviselőivel az országban szükséges reformokra vonatkozó konkrét elképzelésekről folytatott konstruktív és lényegre törő vita létrejöttéhez; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a „belarusz társadalom modernizációjáról szóló európai párbeszédet”, amely a belarusz modernizációjához szükséges reformokkal, valamint az EU-val való kapcsolatok továbbfejlesztésének lehetőségeivel és a vonatkozó belaruszi tájékoztató kampánnyal foglalkozik; megelégedéssel állapítja meg, hogy az európai párbeszéd hozzájárult a belarusz társadalom minszki képviselőivel az országban szükséges reformokra vonatkozó konkrét elképzelésekről folytatott konstruktív és lényegre törő vita létrejöttéhez;

| 12. | kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy támogassa a belarusz civil táradalom fejlődését célzó kezdeményezéseket, amelyek eredménye lehet a polgárok politikai szerepvállalásának növekedése és a változások iránti igény megerősödése; kéri a belarusz ellenzéki szervezetek támogatására és megerősítésére irányuló következetes és hosszú távú program létrehozását, valamint a belaruszi civil társdalommal folytatott párbeszéd lehetőségének biztosítását és szélesítését; meggyőződése, hogy a belarusz polgárok megerősítése fontos állomás és a továbblépés leghatékonyabb kiindulópontja a demokrácia és a jogállamiság felé vezető úton Belaruszban; |
| --- | --- |

12.

kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy támogassa a belarusz civil táradalom fejlődését célzó kezdeményezéseket, amelyek eredménye lehet a polgárok politikai szerepvállalásának növekedése és a változások iránti igény megerősödése; kéri a belarusz ellenzéki szervezetek támogatására és megerősítésére irányuló következetes és hosszú távú program létrehozását, valamint a belaruszi civil társdalommal folytatott párbeszéd lehetőségének biztosítását és szélesítését; meggyőződése, hogy a belarusz polgárok megerősítése fontos állomás és a továbblépés leghatékonyabb kiindulópontja a demokrácia és a jogállamiság felé vezető úton Belaruszban;

| 13. | felhívja az EKSZ-t, a Tanácsot és a Bizottságot a Belarusszal folytatott párbeszéd folytatására – és a Belarusszal szembeni egyértelműbb politika kialakítására – értékmérőkkel, menetrendekkel, felülvizsgálati záradékkal és megfelelő pénzügyi forrásokkal felszerelt, fokozatos megközelítésen alapuló szigorú pozitív feltételesség alkalmazásával; |
| --- | --- |

13.

felhívja az EKSZ-t, a Tanácsot és a Bizottságot a Belarusszal folytatott párbeszéd folytatására – és a Belarusszal szembeni egyértelműbb politika kialakítására – értékmérőkkel, menetrendekkel, felülvizsgálati záradékkal és megfelelő pénzügyi forrásokkal felszerelt, fokozatos megközelítésen alapuló szigorú pozitív feltételesség alkalmazásával;

| 14. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tegyenek további – szükség esetén egyoldalú – lépéseket a belarusz állampolgárokat érintő vízumeljárások megkönnyítése és liberalizációja irányába, mivel egy ilyen intézkedés döntő fontosságú az EU Belarusszal kapcsolatos politikája fő célkitűzésének – nevezetesen a személyes emberi kapcsolatok megkönnyítése és elmélyítése, valamint az ország demokratizálása – elérése szempontjából; ebben az összefüggésben sürgeti, hogy a schengeni övezetbe belépő belarusz állampolgárok esetében fontolják meg a vízumköltségek csökkentésének lehetőségét, ami az egyetlen módszer lenne Belarusz és állampolgárai növekvő elszigetelődésének megakadályozására; |
| --- | --- |

14.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tegyenek további – szükség esetén egyoldalú – lépéseket a belarusz állampolgárokat érintő vízumeljárások megkönnyítése és liberalizációja irányába, mivel egy ilyen intézkedés döntő fontosságú az EU Belarusszal kapcsolatos politikája fő célkitűzésének – nevezetesen a személyes emberi kapcsolatok megkönnyítése és elmélyítése, valamint az ország demokratizálása – elérése szempontjából; ebben az összefüggésben sürgeti, hogy a schengeni övezetbe belépő belarusz állampolgárok esetében fontolják meg a vízumköltségek csökkentésének lehetőségét, ami az egyetlen módszer lenne Belarusz és állampolgárai növekvő elszigetelődésének megakadályozására;

| 15. | újfent helyteleníti a belarusz kormány által összeállított kiutazási listát, amely számos ellenzéki és emberi jogi aktivista számára megtiltja az ország elhagyását; együttérzését fejezi ki a listán szereplő összes személlyel, valamint felszólítja a minszki hatóságokat, hogy hagyjanak fel a belarusz állampolgárok alapvető jogait sértő gyakorlatokkal; |
| --- | --- |

15.

újfent helyteleníti a belarusz kormány által összeállított kiutazási listát, amely számos ellenzéki és emberi jogi aktivista számára megtiltja az ország elhagyását; együttérzését fejezi ki a listán szereplő összes személlyel, valamint felszólítja a minszki hatóságokat, hogy hagyjanak fel a belarusz állampolgárok alapvető jogait sértő gyakorlatokkal;

| 16. | ismételten felhívja a Bizottságot, hogy pénzügyi és politikai eszközzel támogassa a belarusz civil társadalom, a független média (benne a TV Belsat, az Európai Rádió, a Radio Racja és más orgánumok) és a belarusz nem kormányzati szervezetek arra irányuló erőfeszítéseit, hogy előmozdítsák a demokráciát; felhív arra, hogy fokozott figyelmet kell fordítani Belaruszban a digitális szabadságok védelmére, mivel ezek egyéb emberi jogokat – különösen a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadságát – elősegítő kulcstényezők; sürgeti a belarusz hatóságokat annak biztosítására, hogy a blogírók és a webhelygazdák ellen ne indítsanak büntetőeljárást emberi jogi tevékenységük miatt; |
| --- | --- |

16.

ismételten felhívja a Bizottságot, hogy pénzügyi és politikai eszközzel támogassa a belarusz civil társadalom, a független média (benne a TV Belsat, az Európai Rádió, a Radio Racja és más orgánumok) és a belarusz nem kormányzati szervezetek arra irányuló erőfeszítéseit, hogy előmozdítsák a demokráciát; felhív arra, hogy fokozott figyelmet kell fordítani Belaruszban a digitális szabadságok védelmére, mivel ezek egyéb emberi jogokat – különösen a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadságát – elősegítő kulcstényezők; sürgeti a belarusz hatóságokat annak biztosítására, hogy a blogírók és a webhelygazdák ellen ne indítsanak büntetőeljárást emberi jogi tevékenységük miatt;

| 17. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot az üzleti környezet, a kereskedelem, a befektetések, az energiaügyi és a közlekedési infrastruktúra, valamint az EU és Belarusz közötti határokon átnyúló együttműködés fejlesztésére irányuló intézkedések fontolóra vételére annak érdekében, hogy hozzájáruljon a belarusz állampolgárok jólétéhez és fellendüléséhez, valamint hogy lehetővé tegye számukra az EU-val történő kommunikációt és az EU-ba történő szabad utazást; |
| --- | --- |

17.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot az üzleti környezet, a kereskedelem, a befektetések, az energiaügyi és a közlekedési infrastruktúra, valamint az EU és Belarusz közötti határokon átnyúló együttműködés fejlesztésére irányuló intézkedések fontolóra vételére annak érdekében, hogy hozzájáruljon a belarusz állampolgárok jólétéhez és fellendüléséhez, valamint hogy lehetővé tegye számukra az EU-val történő kommunikációt és az EU-ba történő szabad utazást;

| 18. | felszólítja a nemzetközi sportszervezeteket, hogy vegyék figyelembe az országban tapasztalható emberi jogi helyzetet, amikor a belarusz hatóságokat abban a megtiszteltetésben részesítik, hogy nagy nyilvánosságot kapó nemzetközi sportrendezvényeknek adhatnak otthont, így nyomást kifejtve a rezsimre mindaddig, amíg a rezsim egyértelmű jelét nem mutatja annak, hogy kötelezettséget vállal a demokratikus alapelvek és az emberi jogok tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a nemzetközi sportszervezeteket, hogy vegyék figyelembe az országban tapasztalható emberi jogi helyzetet, amikor a belarusz hatóságokat abban a megtiszteltetésben részesítik, hogy nagy nyilvánosságot kapó nemzetközi sportrendezvényeknek adhatnak otthont, így nyomást kifejtve a rezsimre mindaddig, amíg a rezsim egyértelmű jelét nem mutatja annak, hogy kötelezettséget vállal a demokratikus alapelvek és az emberi jogok tiszteletben tartása mellett;

| 19. | felszólítja Belaruszt, hogy az új atomerőmű tervezett építése kapcsán maradéktalanul tegyen eleget az Aarhusi Egyezménynek, és szigorúan hajtsa végre az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló espoo-i egyezmény valamennyi előírását; |
| --- | --- |

19.

felszólítja Belaruszt, hogy az új atomerőmű tervezett építése kapcsán maradéktalanul tegyen eleget az Aarhusi Egyezménynek, és szigorúan hajtsa végre az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló espoo-i egyezmény valamennyi előírását;

| 20. | felszólítja az EU tagállamait, hogy ne alkalmazzák a hatályos vízumeljárásokat úgy, hogy az ellentmondjon és ellentétes legyen a Tanács és a Bizottság által a belarusz civil társadalom megerősítésére tett erőfeszítésekkel; |
| --- | --- |

20.

felszólítja az EU tagállamait, hogy ne alkalmazzák a hatályos vízumeljárásokat úgy, hogy az ellentmondjon és ellentétes legyen a Tanács és a Bizottság által a belarusz civil társadalom megerősítésére tett erőfeszítésekkel;

| 21. | felhívja a Tanácsot és az EU tagállamait, hogy a Belarusz és az uniós hatóságok közötti együttműködés nemrégiben tapasztalt zavarainak fényében jelentősen javítsák a belső uniós együttműködést és információcserét, illetve, hogy azonnali hatállyal hagyjanak fel a belarusz hatóságokkal a rendőrségi kiképzés terén folytatott együttműködéssel annak megakadályozása céljából, hogy a jövőben a belaruszi civil társadalom aktivistáit veszélybe sodorják; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Tanácsot és az EU tagállamait, hogy a Belarusz és az uniós hatóságok közötti együttműködés nemrégiben tapasztalt zavarainak fényében jelentősen javítsák a belső uniós együttműködést és információcserét, illetve, hogy azonnali hatállyal hagyjanak fel a belarusz hatóságokkal a rendőrségi kiképzés terén folytatott együttműködéssel annak megakadályozása céljából, hogy a jövőben a belaruszi civil társadalom aktivistáit veszélybe sodorják;

| 22. | sajnálatát fejezi ki, hogy a lengyel oktatási minisztériumot képviselő négy tisztviselőtől megtagadták a Belaruszba való beutazáshoz szükséges vízumengedélyt, amikor azok a Lengyelek Egyesülete által a lengyel nyelvű oktatásról Baranavicsiben (Breszti terület) 2012. október 13-án tartott konferencián kívántak részt venni; |
| --- | --- |

22.

sajnálatát fejezi ki, hogy a lengyel oktatási minisztériumot képviselő négy tisztviselőtől megtagadták a Belaruszba való beutazáshoz szükséges vízumengedélyt, amikor azok a Lengyelek Egyesülete által a lengyel nyelvű oktatásról Baranavicsiben (Breszti terület) 2012. október 13-án tartott konferencián kívántak részt venni;

| 23. | sajnálkozását fejezi ki a belarusz hatóságok azon döntése miatt, hogy nem működnek együtt az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának Belarusszal foglalkozó újonnan kinevezett különleges jelentéstevőjével, és felhívja őket, hogy ne akadályozzák megbízatása teljesítésében és szükség szerint az ország meglátogatásában; |
| --- | --- |

23.

sajnálkozását fejezi ki a belarusz hatóságok azon döntése miatt, hogy nem működnek együtt az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának Belarusszal foglalkozó újonnan kinevezett különleges jelentéstevőjével, és felhívja őket, hogy ne akadályozzák megbízatása teljesítésében és szükség szerint az ország meglátogatásában;

| 24. | bátorít minden belarusz demokratikus politikai erőt és civil társadalmi aktivistát, hogy fellépésük hatékonyságának növelése érdekében alakítsanak ki egységes megközelítést, és hozzanak létre a belarusz nép életkörülményeinek javításához és demokratikusabbá tételéhez szükséges politikai változásokat célzó konkrét programokat; |
| --- | --- |

24.

bátorít minden belarusz demokratikus politikai erőt és civil társadalmi aktivistát, hogy fellépésük hatékonyságának növelése érdekében alakítsanak ki egységes megközelítést, és hozzanak létre a belarusz nép életkörülményeinek javításához és demokratikusabbá tételéhez szükséges politikai változásokat célzó konkrét programokat;

| 25. | kéri az uniós intézményeket, hogy az Európai Parlamentben 2012. október 17-én tartott belarusz kerekasztal megállapításait felhasználva készítsenek mélyreható és átfogó értékelést az ellenzék jelenlegi helyzetéről, valamint az események lehetséges jövőbeli alakulásának forgatókönyveiről Belaruszban; |
| --- | --- |

25.

kéri az uniós intézményeket, hogy az Európai Parlamentben 2012. október 17-én tartott belarusz kerekasztal megállapításait felhasználva készítsenek mélyreható és átfogó értékelést az ellenzék jelenlegi helyzetéről, valamint az események lehetséges jövőbeli alakulásának forgatókönyveiről Belaruszban;

| 26. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EKSZ-nek, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, az EBESZ és az Európa Tanács parlamenti közgyűléseinek, a FÁK titkárságának, valamint a belaruszi hatóságoknak. |
| --- | --- |

26.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EKSZ-nek, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, az EBESZ és az Európa Tanács parlamenti közgyűléseinek, a FÁK titkárságának, valamint a belaruszi hatóságoknak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0300.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0112.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0063.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0392.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0244.

(6)  HL C 199. E, 2012.7.7., 182. o.

(7)  HL C 136. E, 2012.5.11., 57. o.

(8)  HL C 349. E, 2010.12.22., 37. o.

(9)  HL C 286. E, 2010.10.22., 16. o.

(10)  HL L 55., 2012.2.29., 19. o.

---

| 11.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 72/87 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 72/87

---

2012. október 26., péntekVálasztások Grúziában

P7_TA(2012)0411

Az Európai Parlament 2012. október 26-i állásfoglalása a grúziai választásokról (2012/2816(RSP))

2014/C 72 E/12

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel korábbi állásfoglalásaira és jelentéseire, különösen az EU és Grúzia közötti társulási megállapodásról szóló tárgyalások vonatkozásában a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az EKSZ-hez intézett ajánlásait tartalmazó 2011. november 17-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi állásfoglalásaira és jelentéseire, különösen az EU és Grúzia közötti társulási megállapodásról szóló tárgyalások vonatkozásában a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az EKSZ-hez intézett ajánlásait tartalmazó 2011. november 17-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Grúzia és az Európai Unió közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra, amely 1999. július 1-jén lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Grúzia és az Európai Unió közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra, amely 1999. július 1-jén lépett hatályba,

| — | tekintettel a 2006. november 14-én az EU–Grúzia Együttműködési Tanács által támogatott, az EU és Grúzia közötti, az európai szomszédságpolitika részét képező közös cselekvési tervre, amely a közös értékek és a politikai, gazdasági és intézményi reformok hatékony megvalósítása melletti elkötelezettség alapján jelöli ki a stratégiai célokat, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. november 14-én az EU–Grúzia Együttműködési Tanács által támogatott, az EU és Grúzia közötti, az európai szomszédságpolitika részét képező közös cselekvési tervre, amely a közös értékek és a politikai, gazdasági és intézményi reformok hatékony megvalósítása melletti elkötelezettség alapján jelöli ki a stratégiai célokat,

| — | tekintettel a 2008. augusztus 12-i tűzszüneti megállapodásra, mely az EU közvetítésével jött létre Grúzia és az Orosz Föderáció között, és tekintettel a 2008. szeptember 8-i végrehajtási megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. augusztus 12-i tűzszüneti megállapodásra, mely az EU közvetítésével jött létre Grúzia és az Orosz Föderáció között, és tekintettel a 2008. szeptember 8-i végrehajtási megállapodásra,

| — | tekintettel az EU főképviselője, Catherine Ashton és Štefan Füle biztos 2012. október 2-i együttes nyilatkozatára a grúziai parlamenti választások 2012. október 2-i eredményéről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU főképviselője, Catherine Ashton és Štefan Füle biztos 2012. október 2-i együttes nyilatkozatára a grúziai parlamenti választások 2012. október 2-i eredményéről,

| — | tekintettel a 2012. október 1-i grúziai parlamenti választásokat megfigyelő nemzetközi küldöttség előzetes megállapításait és következtetéseit tartalmazó nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. október 1-i grúziai parlamenti választásokat megfigyelő nemzetközi küldöttség előzetes megállapításait és következtetéseit tartalmazó nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Tanács Grúziára vonatkozó, 2012. október 15-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Grúziára vonatkozó, 2012. október 15-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Grúzia által az ENP terén elért eredményekről szóló 2012. május 15-i jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Grúzia által az ENP terén elért eredményekről szóló 2012. május 15-i jelentésre,

| — | tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó 2009. május 7-i prágai csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó 2009. május 7-i prágai csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel Grúzia aktív kötelezettségvállalása és a közös értékek és alapelvek – így a demokrácia, a jogállamiság, a jó kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása – melletti elkötelezettsége elengedhetetlen feltétele az európai integrációs folyamat továbbvitelének, valamint a társulási megállapodásról folytatott tárgyalások és a jövőbeni végrehajtás sikere biztosításának; mivel Grúzia belső politikai stabilitása és a belső reformra való folyamatos összpontosítás fontos az EU és Grúzia közötti kapcsolatok további fejlesztése szempontjából; |
| --- | --- |

A.

mivel Grúzia aktív kötelezettségvállalása és a közös értékek és alapelvek – így a demokrácia, a jogállamiság, a jó kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása – melletti elkötelezettsége elengedhetetlen feltétele az európai integrációs folyamat továbbvitelének, valamint a társulási megállapodásról folytatott tárgyalások és a jövőbeni végrehajtás sikere biztosításának; mivel Grúzia belső politikai stabilitása és a belső reformra való folyamatos összpontosítás fontos az EU és Grúzia közötti kapcsolatok további fejlesztése szempontjából;

| B. | mivel Grúzia a keleti partnerség egyik alapító tagja; mivel varsói csúcstalálkozójukon mind az EU, mind a keleti partnerség képviselői megerősítették, hogy a keleti partnerség a közös értékeken és a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és az alapvető szabadságok, valamint a jogállamiság tiszteletben tartásának elvén alapul; |
| --- | --- |

B.

mivel Grúzia a keleti partnerség egyik alapító tagja; mivel varsói csúcstalálkozójukon mind az EU, mind a keleti partnerség képviselői megerősítették, hogy a keleti partnerség a közös értékeken és a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és az alapvető szabadságok, valamint a jogállamiság tiszteletben tartásának elvén alapul;

| C. | mivel a 2012. október 1-jén tartott legutóbbi grúziai parlamenti választások szabadok és törvényesek voltak, továbbá összhangban voltak a nemzetközileg elismert normákkal; mivel összességében tiszteletben tartották a gyülekezési és egyesülési szabadságot, valamint a véleménynyilvánítás szabadságát, és az erősen polarizált kampány ellenére az emberek szabadon kifejezésre juttatták akaratukat; |
| --- | --- |

C.

mivel a 2012. október 1-jén tartott legutóbbi grúziai parlamenti választások szabadok és törvényesek voltak, továbbá összhangban voltak a nemzetközileg elismert normákkal; mivel összességében tiszteletben tartották a gyülekezési és egyesülési szabadságot, valamint a véleménynyilvánítás szabadságát, és az erősen polarizált kampány ellenére az emberek szabadon kifejezésre juttatták akaratukat;

| D. | mivel a Tanács és az Európai Parlament tudomásul vette az Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR) előzetes értékelését a 2012. október 1-jén megrendezett grúziai parlamenti választások lebonyolításáról; |
| --- | --- |

D.

mivel a Tanács és az Európai Parlament tudomásul vette az Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR) előzetes értékelését a 2012. október 1-jén megrendezett grúziai parlamenti választások lebonyolításáról;

| E. | mivel a választási kódex néhány kulcsfontosságú kérdése még mindig megválaszolatlan, különösen az EBESZ/ODIHIR és a Velencei Bizottság egyes korábbi, fontos ajánlásaival kapcsolatosan, amilyen például a népesség számának egyenlőtlen eloszlása az egy mandátumos választókörzetek között; |
| --- | --- |

E.

mivel a választási kódex néhány kulcsfontosságú kérdése még mindig megválaszolatlan, különösen az EBESZ/ODIHIR és a Velencei Bizottság egyes korábbi, fontos ajánlásaival kapcsolatosan, amilyen például a népesség számának egyenlőtlen eloszlása az egy mandátumos választókörzetek között;

| F. | mivel Grúzia az EU egyik fontos partnereként e parlamenti választások során bizonyította a demokratikus normák iránti határozott elkötelezettségét; |
| --- | --- |

F.

mivel Grúzia az EU egyik fontos partnereként e parlamenti választások során bizonyította a demokratikus normák iránti határozott elkötelezettségét;

| G. | mivel a grúziai szakadár dél-oszétiai és abháziai területeket az orosz fegyveres erők még mindig tényleges megszállás alatt tartják; mivel az Oroszországi Föderáció és Grúzia által 2008-ban aláírt, hat pontos tűzszüneti megállapodás ellenére az EU megfigyelő missziójának Dél-Oszétiába és Abháziába való belépését továbbra is akadályozzák; |
| --- | --- |

G.

mivel a grúziai szakadár dél-oszétiai és abháziai területeket az orosz fegyveres erők még mindig tényleges megszállás alatt tartják; mivel az Oroszországi Föderáció és Grúzia által 2008-ban aláírt, hat pontos tűzszüneti megállapodás ellenére az EU megfigyelő missziójának Dél-Oszétiába és Abháziába való belépését továbbra is akadályozzák;

| H. | mivel az EU megőrizte elkötelezettségét és továbbra is maradéktalanul támogatja Grúzia területi integritását és szuverenitását, illetve a grúziai konfliktusok békés rendezését; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU megőrizte elkötelezettségét és továbbra is maradéktalanul támogatja Grúzia területi integritását és szuverenitását, illetve a grúziai konfliktusok békés rendezését;

| I. | mivel a grúziai börtönökben fogva tartottak kínzását mutató, a televízióban sugárzott videofelvételek széles körben felháborodást váltottak ki, és a közrendért felelős állami szervek által elkövetett súlyos kötelességszegésre derítettek fényt; mivel a botrány miatt két miniszter lemondott; |
| --- | --- |

I.

mivel a grúziai börtönökben fogva tartottak kínzását mutató, a televízióban sugárzott videofelvételek széles körben felháborodást váltottak ki, és a közrendért felelős állami szervek által elkövetett súlyos kötelességszegésre derítettek fényt; mivel a botrány miatt két miniszter lemondott;

| 1. | elismerését fejezi ki a grúz népnek az országukban a demokrácia megszilárdítása irányába tett jelentős lépés alkalmából; üdvözli a 2012. október 1-jei demokratikus parlamenti választásokat, amelyeket az EBESZ és az Európa Tanács keretében tett kötelezettségvállalásokkal összhangban bonyolítottak le, noha egyes kérdések még tisztázásra várnak; hangsúlyozza, hogy e választás fontos előrelépés jelent Grúzia demokratikus fejlődése szempontjából, illetve az ország politikai jövője tekintetében; üdvözli a – most először – demokratikus, szabad és tisztességes választások révén végbement hatalomváltást Grúziában; |
| --- | --- |

1.

elismerését fejezi ki a grúz népnek az országukban a demokrácia megszilárdítása irányába tett jelentős lépés alkalmából; üdvözli a 2012. október 1-jei demokratikus parlamenti választásokat, amelyeket az EBESZ és az Európa Tanács keretében tett kötelezettségvállalásokkal összhangban bonyolítottak le, noha egyes kérdések még tisztázásra várnak; hangsúlyozza, hogy e választás fontos előrelépés jelent Grúzia demokratikus fejlődése szempontjából, illetve az ország politikai jövője tekintetében; üdvözli a – most először – demokratikus, szabad és tisztességes választások révén végbement hatalomváltást Grúziában;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az EU egyik külpolitikai célkitűzése a Grúziával fenntartott kapcsolatok elmélyítése és megerősítése; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az EU egyik külpolitikai célkitűzése a Grúziával fenntartott kapcsolatok elmélyítése és megerősítése;

| 3. | üdvözli az EU és Grúzia közötti kapcsolatok terén tett előrehaladást, és megerősíti a demokráciára, a jogállamiságra, az emberi jogok és szabadságok tiszteletben tartására, a piacgazdaságra, a fenntartató fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó értékeket, alapelveket és kötelezettségvállalásokat; |
| --- | --- |

3.

üdvözli az EU és Grúzia közötti kapcsolatok terén tett előrehaladást, és megerősíti a demokráciára, a jogállamiságra, az emberi jogok és szabadságok tiszteletben tartására, a piacgazdaságra, a fenntartató fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó értékeket, alapelveket és kötelezettségvállalásokat;

| 4. | minden grúziai politikai pártot bátorít a konstruktív együttműködésre az átmenet következő időszakában és azt követően a stabilitás, a jogállamiságnak, az emberi jogoknak és a jó kormányzásnak a grúz nép demokratikusan kinyilvánított akarata maradéktalan tiszteletben tartása alapján való biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

4.

minden grúziai politikai pártot bátorít a konstruktív együttműködésre az átmenet következő időszakában és azt követően a stabilitás, a jogállamiságnak, az emberi jogoknak és a jó kormányzásnak a grúz nép demokratikusan kinyilvánított akarata maradéktalan tiszteletben tartása alapján való biztosítása érdekében;

| 5. | felhívja az összes politikai erőt, hogy tanúsítsanak önmérsékletet, és bízik benne, hogy az együttes kormányzás várható ideje alatt konstruktív együttműködésre fog sor kerülni a grúziai végrehajtó és törvényhozó hatalmi ágak között; megjegyzi, hogy az alkotmányos együttélés időszakában összehangolt erőfeszítéseket kell tenni a politikai kompromisszum és konszenzus létrehozására, tiszteletben tartva ugyanakkor Grúzia alkotmányát és sarkalatos törvényeit; hangsúlyozza, hogy az elnök, a kormány és a parlament közötti építő jellegű kapcsolat alapvető fontosságú Grúzia demokratikus legitimitása és kormányzása szempontjából; |
| --- | --- |

5.

felhívja az összes politikai erőt, hogy tanúsítsanak önmérsékletet, és bízik benne, hogy az együttes kormányzás várható ideje alatt konstruktív együttműködésre fog sor kerülni a grúziai végrehajtó és törvényhozó hatalmi ágak között; megjegyzi, hogy az alkotmányos együttélés időszakában összehangolt erőfeszítéseket kell tenni a politikai kompromisszum és konszenzus létrehozására, tiszteletben tartva ugyanakkor Grúzia alkotmányát és sarkalatos törvényeit; hangsúlyozza, hogy az elnök, a kormány és a parlament közötti építő jellegű kapcsolat alapvető fontosságú Grúzia demokratikus legitimitása és kormányzása szempontjából;

| 6. | üdvözli Szaakasvili elnök nyilatkozatát, amelyben elismerte pártja választási vereségét, és hangsúlyozza, hogy ez a választásokat ilyen hamar követő nyilatkozat kedvező jelzést ad a grúziai demokráciát illetően; úgy véli, hogy ez rendkívüli esemény egy olyan országban és térségben, ahol más posztszovjet vezetők sok esetben csak tömegtüntetések nyomására vagy polgárháborús fenyegetésre távoztak hivatalukból; |
| --- | --- |

6.

üdvözli Szaakasvili elnök nyilatkozatát, amelyben elismerte pártja választási vereségét, és hangsúlyozza, hogy ez a választásokat ilyen hamar követő nyilatkozat kedvező jelzést ad a grúziai demokráciát illetően; úgy véli, hogy ez rendkívüli esemény egy olyan országban és térségben, ahol más posztszovjet vezetők sok esetben csak tömegtüntetések nyomására vagy polgárháborús fenyegetésre távoztak hivatalukból;

| 7. | felhívja a grúz hatóságokat, hogy maradéktalanul orvosolják a választásokat megfigyelő nemzetközi küldöttség által azonosított valamennyi hiányosságot, és ezen belül hajtsák végre az EBESZ/ODIHR és a Velencei Bizottság által a választási kódex kapcsán megfogalmazott ajánlásokban foglaltakat is; |
| --- | --- |

7.

felhívja a grúz hatóságokat, hogy maradéktalanul orvosolják a választásokat megfigyelő nemzetközi küldöttség által azonosított valamennyi hiányosságot, és ezen belül hajtsák végre az EBESZ/ODIHR és a Velencei Bizottság által a választási kódex kapcsán megfogalmazott ajánlásokban foglaltakat is;

| 8. | üdvözli a továbbítási kötelezettség és a felajánlási kötelezettség elvének alkalmazását, amelyek a választások előtt jelentősen hozzájárultak a médiapluralizmushoz; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a továbbítási kötelezettség és a felajánlási kötelezettség elvének alkalmazását, amelyek a választások előtt jelentősen hozzájárultak a médiapluralizmushoz;

| 9. | megállapítja, hogy a polarizált és feszült választási légkör ellenére a szólás, az egyesülés és a gyülekezés szabadságát általában tiszteletben tartották; tudomása van azonban olyan esetekről, ahol időnként pártok aktivistáival és támogatóival szembeni zaklatás és megfélemlítés zavarta meg a kampányt; |
| --- | --- |

9.

megállapítja, hogy a polarizált és feszült választási légkör ellenére a szólás, az egyesülés és a gyülekezés szabadságát általában tiszteletben tartották; tudomása van azonban olyan esetekről, ahol időnként pártok aktivistáival és támogatóival szembeni zaklatás és megfélemlítés zavarta meg a kampányt;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a teljes mértékben működőképes demokrácia számára fontos a pártfinanszírozással és a lehetséges és tényleges összeférhetetlenségekkel kapcsolatos szigorú és hatékony törvények elfogadása és végrehajtása a közhivatalt betöltő személyek magán- és hivatalos érdekeltségeinek világos elkülönítése érdekében; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a teljes mértékben működőképes demokrácia számára fontos a pártfinanszírozással és a lehetséges és tényleges összeférhetetlenségekkel kapcsolatos szigorú és hatékony törvények elfogadása és végrehajtása a közhivatalt betöltő személyek magán- és hivatalos érdekeltségeinek világos elkülönítése érdekében;

| 11. | sürgeti a grúz hatóságokat, hogy vizsgálják ki a grúziai börtönökben fogva tartottakkal szemben tanúsított rossz bánásmód és az ellenük elkövetett kínzások valamennyi esetét, és emeljenek vádat ezekben az ügyekben, valamint felszólít a büntetés-végrehajtási rendszer mélyreható és hatékony reformjára az Európai Unió Alapjogi Chartájával összhangban; üdvözli a grúz börtönökért felelős miniszter azon döntését, hogy ellenőrző csoportot állít fel annak érdekében, hogy az emberi jogi aktivisták és a média beléphessenek az intézményekbe a körülmények ellenőrzése céljából; |
| --- | --- |

11.

sürgeti a grúz hatóságokat, hogy vizsgálják ki a grúziai börtönökben fogva tartottakkal szemben tanúsított rossz bánásmód és az ellenük elkövetett kínzások valamennyi esetét, és emeljenek vádat ezekben az ügyekben, valamint felszólít a büntetés-végrehajtási rendszer mélyreható és hatékony reformjára az Európai Unió Alapjogi Chartájával összhangban; üdvözli a grúz börtönökért felelős miniszter azon döntését, hogy ellenőrző csoportot állít fel annak érdekében, hogy az emberi jogi aktivisták és a média beléphessenek az intézményekbe a körülmények ellenőrzése céljából;

| 12. | ragaszkodik ahhoz, hogy az új kormánynak folytatnia kell a korrupció elleni küzdelmet, és végre kell hajtania a jelenlegi kormány által elindított politikai reformokat; |
| --- | --- |

12.

ragaszkodik ahhoz, hogy az új kormánynak folytatnia kell a korrupció elleni küzdelmet, és végre kell hajtania a jelenlegi kormány által elindított politikai reformokat;

| 13. | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy biztosítsák a szükséges támogatást az új kormánynak, továbbá a folyamatosság biztosítása és a társulási megállapodásról folytatott párbeszéd lendületének megőrzése érdekében folytassák a megkezdett párbeszédet, és a „többért többet” elvvel összhangban fontolják meg az EU és Grúzia között a mély és átfogó szabadkereskedelmi megállapodással összefüggésben a vízummentességről folyó tárgyalások lezárására irányuló erőfeszítések megkettőzését; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy biztosítsák a szükséges támogatást az új kormánynak, továbbá a folyamatosság biztosítása és a társulási megállapodásról folytatott párbeszéd lendületének megőrzése érdekében folytassák a megkezdett párbeszédet, és a „többért többet” elvvel összhangban fontolják meg az EU és Grúzia között a mély és átfogó szabadkereskedelmi megállapodással összefüggésben a vízummentességről folyó tárgyalások lezárására irányuló erőfeszítések megkettőzését;

| 14. | újonnan megerősíti, hogy az EU támogatja Grúzia szuverenitását és területi sérthetetlenségét; reméli, hogy Grúzia és Oroszország egyaránt továbbra is aktívan törekszik a konfliktus előfeltételek nélküli rendezésére; reméli, hogy Grúzia fenntartja részvételét a genfi nemzetközi tárgyalásokon, és eredményes politikát folytat a szakadár régiókhoz való közeledés érdekében; |
| --- | --- |

14.

újonnan megerősíti, hogy az EU támogatja Grúzia szuverenitását és területi sérthetetlenségét; reméli, hogy Grúzia és Oroszország egyaránt továbbra is aktívan törekszik a konfliktus előfeltételek nélküli rendezésére; reméli, hogy Grúzia fenntartja részvételét a genfi nemzetközi tárgyalásokon, és eredményes politikát folytat a szakadár régiókhoz való közeledés érdekében;

| 15. | felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy tegyen további erőfeszítéseket annak érdekében, hogy Oroszországot a grúziai konfliktus stabilizálását és megoldását célzó hat pontos Sárközy-terv teljesítésére ösztönözze; ennek kapcsán felhívja Oroszországot, hogy vonja ki csapatait a grúziai szakadár dél-oszétiai és abháziai területekről, és tegye lehetővé az Európai Unió megfigyelő missziója (EUMM) számára, hogy akadálytalanul beléphessen e két területre; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy tegyen további erőfeszítéseket annak érdekében, hogy Oroszországot a grúziai konfliktus stabilizálását és megoldását célzó hat pontos Sárközy-terv teljesítésére ösztönözze; ennek kapcsán felhívja Oroszországot, hogy vonja ki csapatait a grúziai szakadár dél-oszétiai és abháziai területekről, és tegye lehetővé az Európai Unió megfigyelő missziója (EUMM) számára, hogy akadálytalanul beléphessen e két területre;

| 16. | hangsúlyozza, hogy az új kormánynak meg kell őriznie Grúzia konstruktív részvételét a genfi nemzetközi tárgyalásokon; e tekintetben sajnálatának ad hangot a dél-kaukázusi térség biztonságával és stabilitásával kapcsolatos genfi tárgyalások lassú tempójával és a jelentős előrelépés hiányával kapcsolatban, és fokozottabb elkötelezettséget kér a 2008. szeptemberi tűzszüneti megállapodás hat pontjában foglaltak maradéktalan teljesítése mellett; tudomásul veszi a Grúziai Álom koalíció felkérését képviselők küldésére a grúziai konfliktusról szóló, nemzetközi közvetítéssel zajló genfi béketárgyalások 21-ik fordulójára; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az új kormánynak meg kell őriznie Grúzia konstruktív részvételét a genfi nemzetközi tárgyalásokon; e tekintetben sajnálatának ad hangot a dél-kaukázusi térség biztonságával és stabilitásával kapcsolatos genfi tárgyalások lassú tempójával és a jelentős előrelépés hiányával kapcsolatban, és fokozottabb elkötelezettséget kér a 2008. szeptemberi tűzszüneti megállapodás hat pontjában foglaltak maradéktalan teljesítése mellett; tudomásul veszi a Grúziai Álom koalíció felkérését képviselők küldésére a grúziai konfliktusról szóló, nemzetközi közvetítéssel zajló genfi béketárgyalások 21-ik fordulójára;

| 17. | várakozással tekint az EU és Grúzia közti új, az ország európai uniós törekvéseivel összhangban lévő társulási megállapodásról szóló tárgyalások lezárása elé, és hangsúlyozza Grúzia európai integrációs folyamatának fontosságát a gazdasági, társadalmi és politikai reformok folytatása szempontjából; üdvözli az Európai Uniónak a vízummentes utazásra irányuló célkitűzés melletti elkötelezettségét, és elvárja a felektől, hogy jelentős előrelépést tegyenek e téren; |
| --- | --- |

17.

várakozással tekint az EU és Grúzia közti új, az ország európai uniós törekvéseivel összhangban lévő társulási megállapodásról szóló tárgyalások lezárása elé, és hangsúlyozza Grúzia európai integrációs folyamatának fontosságát a gazdasági, társadalmi és politikai reformok folytatása szempontjából; üdvözli az Európai Uniónak a vízummentes utazásra irányuló célkitűzés melletti elkötelezettségét, és elvárja a felektől, hogy jelentős előrelépést tegyenek e téren;

| 18. | elvárja, hogy az új többség és az új kormány folytassa a szoros együttműködést az EU-val és a NATO-val, valamint reméli, hogy az EU és Grúzia közötti kapcsolat erős marad; üdvözli a hivatalba lépő grúz kormánynak a további euro-atlanti integráció iránti kifejezett kötelezettségvállalását és eltökéltségét, hogy a korábbi kormányok által végzett jó munka eredményeire építsen; |
| --- | --- |

18.

elvárja, hogy az új többség és az új kormány folytassa a szoros együttműködést az EU-val és a NATO-val, valamint reméli, hogy az EU és Grúzia közötti kapcsolat erős marad; üdvözli a hivatalba lépő grúz kormánynak a további euro-atlanti integráció iránti kifejezett kötelezettségvállalását és eltökéltségét, hogy a korábbi kormányok által végzett jó munka eredményeire építsen;

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a kül- és biztonságpolitikai főképviselőnek/alelnöknek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Grúzia elnökének, kormányának és parlamentjének, valamint a NATO és az EBESZ főtitkárának. |
| --- | --- |

19.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a kül- és biztonságpolitikai főképviselőnek/alelnöknek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Grúzia elnökének, kormányának és parlamentjének, valamint a NATO és az EBESZ főtitkárának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0514.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2012. október 25., csütörtök

| 11.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 72/91 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 72/91

---

2012. október 25., csütörtökAz EK és Szerbia közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az EK és Szerbia közötti ideiglenes megállapodás alkalmazására vonatkozó eljárások ***I

P7_TA(2012)0389

Az Európai Parlament 2012. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az egyrészről az Európai Közösség és másrészről a Szerb Köztársaság közötti ideiglenes megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0938 – C7-0010/2012 – 2011/0465(COD))

2014/C 72 E/13

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0938), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0938),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0010/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0010/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0273/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0273/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

2012. október 25., csütörtökP7_TC1-COD(2011)0465

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. október 25-én került elfogadásra az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az egyrészről az Európai Közösség és másrészről a Szerb Köztársaság közötti ideiglenes megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | 2008. április 29-én egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Szerb Köztársaság között stabilizációs és társulási megállapodást (STM) írtak alá. A stabilizációs és társulási megállapodás megerősítése folyamatban van. |
| --- | --- |

(1)

2008. április 29-én egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Szerb Köztársaság között stabilizációs és társulási megállapodást (STM) írtak alá. A stabilizációs és társulási megállapodás megerősítése folyamatban van.

| (2) | 2008. április 29-én a Tanács megkötötte az egyrészről az Európai Közösség és másrészről a Szerb Köztársaság között létrejött, a kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodást (2) (ideiglenes megállapodás), amely a stabilizációs és társulási megállapodás kereskedelmi és kereskedelemmel kapcsolatos rendelkezéseinek mielőbbi hatálybalépését írja elő. Az ideiglenes megállapodás 2010. február 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

(2)

2008. április 29-én a Tanács megkötötte az egyrészről az Európai Közösség és másrészről a Szerb Köztársaság között létrejött, a kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodást (2) (ideiglenes megállapodás), amely a stabilizációs és társulási megállapodás kereskedelmi és kereskedelemmel kapcsolatos rendelkezéseinek mielőbbi hatálybalépését írja elő. Az ideiglenes megállapodás 2010. február 1-jén lépett hatályba.

| (3) | Szükség van az ideiglenes megállapodás egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó szabályok, valamint a végrehajtásra vonatkozó részletes szabályok elfogadási eljárásának meghatározására. Mivel ezen megállapodások kereskedelemmel és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló rendelkezései nagy mértékben azonosak, e rendelet alkalmazandó lesz a stabilizációs és társulási megállapodás végrehajtására is annak hatálybalépése után. |
| --- | --- |

(3)

Szükség van az ideiglenes megállapodás egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó szabályok, valamint a végrehajtásra vonatkozó részletes szabályok elfogadási eljárásának meghatározására. Mivel ezen megállapodások kereskedelemmel és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló rendelkezései nagy mértékben azonosak, e rendelet alkalmazandó lesz a stabilizációs és társulási megállapodás végrehajtására is annak hatálybalépése után.

| (4) | Az ideiglenes megállapodás és a STM egységes feltételek mellett történő alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően kell gyakorolni. Mivel a végrehajtási intézkedések a közös kereskedelempolitika részét képezik, elfogadásukkor a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni. Amennyiben az ideiglenes megállapodás és a stabilizációs és társulási megállapodás – rendkívüli és kritikus körülmények esetén – előirányozza annak lehetőségét, hogy a helyzet megoldásához szükséges azonnali intézkedéseket alkalmazzanak, a Bizottság azonnal elfogadja az ilyen végrehajtási aktusokat.
  [Mód. 1] |
| --- | --- |

(4)

Az ideiglenes megállapodás és a STM egységes feltételek mellett történő alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően kell gyakorolni. Mivel a végrehajtási intézkedések a közös kereskedelempolitika részét képezik, elfogadásukkor a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni. Amennyiben az ideiglenes megállapodás és a stabilizációs és társulási megállapodás – rendkívüli és kritikus körülmények esetén – előirányozza annak lehetőségét, hogy a helyzet megoldásához szükséges azonnali intézkedéseket alkalmazzanak, a Bizottság azonnal elfogadja az ilyen végrehajtási aktusokat.
  [Mód. 1]

| (4a) | Rendkívüli és kritikus körülmények kezelésére szolgáló átmeneti intézkedések elfogadása céljából indokolt a tanácsadó bizottsági eljárás alkalmazása, tekintettel ezen intézkedések hatására, illetve a végleges intézkedések elfogadásához viszonyított sorrendiségére. Amennyiben az ezen átmeneti intézkedések késedelmes bevezetése által okozott kár nehezen helyreállítható lenne, a Bizottság számára lehetőséget kell biztosítani, hogy azonnal alkalmazandó ideiglenes intézkedéseket hozhasson. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(4a)

Rendkívüli és kritikus körülmények kezelésére szolgáló átmeneti intézkedések elfogadása céljából indokolt a tanácsadó bizottsági eljárás alkalmazása, tekintettel ezen intézkedések hatására, illetve a végleges intézkedések elfogadásához viszonyított sorrendiségére. Amennyiben az ezen átmeneti intézkedések késedelmes bevezetése által okozott kár nehezen helyreállítható lenne, a Bizottság számára lehetőséget kell biztosítani, hogy azonnal alkalmazandó ideiglenes intézkedéseket hozhasson. [Mód. 2]

| (4b) | A Bizottságnak azonnal alkalmazandó ideiglenes intézkedéseket kell meghoznia, amennyiben – az ideiglenes megállapodás 26. cikke (5) bekezdésének b) pontjában és 27. cikke (4) bekezdésében, majd azt követően a stabilizációs és társulási megállapodás 41. cikke (5) bekezdésének b) pontjában és 42. cikke (4) bekezdésében előírtaknak megfelelő rendkívüli és kritikus körülmények által megfelelően indokolt esetekben – a rendkívüli sürgősség azt megkívánja. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(4b)

A Bizottságnak azonnal alkalmazandó ideiglenes intézkedéseket kell meghoznia, amennyiben – az ideiglenes megállapodás 26. cikke (5) bekezdésének b) pontjában és 27. cikke (4) bekezdésében, majd azt követően a stabilizációs és társulási megállapodás 41. cikke (5) bekezdésének b) pontjában és 42. cikke (4) bekezdésében előírtaknak megfelelő rendkívüli és kritikus körülmények által megfelelően indokolt esetekben – a rendkívüli sürgősség azt megkívánja. [Mód. 3]

| (5) | A stabilizációs és társulási megállapodás és az ideiglenes megállapodás értelmében a Szerb Köztársaságból származó egyes mezőgazdasági és halászati termékeket kedvezményes vámtarifával lehet bevinni az Unióba, vámkontingens-határon belül.
  Az alapos értékelés lehetővé tétele érdekében
  szükséges az ezen vámkontingensek kezelését
  és felülvizsgálatát
  szabályozó előírások megállapítása. [Mód. 4] |
| --- | --- |

(5)

A stabilizációs és társulási megállapodás és az ideiglenes megállapodás értelmében a Szerb Köztársaságból származó egyes mezőgazdasági és halászati termékeket kedvezményes vámtarifával lehet bevinni az Unióba, vámkontingens-határon belül.
  Az alapos értékelés lehetővé tétele érdekében
  szükséges az ezen vámkontingensek kezelését
  és felülvizsgálatát
  szabályozó előírások megállapítása. [Mód. 4]

| (6) | Ahol kereskedelemvédelmi intézkedések válnak szükségessé, azokat a behozatalra vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. február 26-i 260/2009/EK tanácsi rendeletben (4), a kivitelre vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. október 19-i 1061/2009/EK tanácsi rendeletben (5), az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletben (6), vagy megfelelő esetben az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletben (7) megállapított általános előírásoknak megfelelően kell elfogadni. |
| --- | --- |

(6)

Ahol kereskedelemvédelmi intézkedések válnak szükségessé, azokat a behozatalra vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. február 26-i 260/2009/EK tanácsi rendeletben (4), a kivitelre vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. október 19-i 1061/2009/EK tanácsi rendeletben (5), az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletben (6), vagy megfelelő esetben az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletben (7) megállapított általános előírásoknak megfelelően kell elfogadni.

| (7) | Amennyiben egy tagállam esetleges csalásról vagy közigazgatási együttműködés hiányáról tájékoztatja a Bizottságot, a vonatkozó uniós jogszabályokat kell alkalmazni, különösen a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint a vám- és mezőgazdasági jogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében e hatóságok és a Bizottság együttműködéséről szóló, 1997. március 13-i 515/97/EK tanácsi rendeletet (8). |
| --- | --- |

(7)

Amennyiben egy tagállam esetleges csalásról vagy közigazgatási együttműködés hiányáról tájékoztatja a Bizottságot, a vonatkozó uniós jogszabályokat kell alkalmazni, különösen a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint a vám- és mezőgazdasági jogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében e hatóságok és a Bizottság együttműködéséről szóló, 1997. március 13-i 515/97/EK tanácsi rendeletet (8).

| (8) | E rendelet az ideiglenes megállapodás végrehajtási intézkedéseit tartalmazza, tehát az ideiglenes megállapodás hatályba lépésének időpontjától alkalmazandó, |
| --- | --- |

(8)

E rendelet az ideiglenes megállapodás végrehajtási intézkedéseit tartalmazza, tehát az ideiglenes megállapodás hatályba lépésének időpontjától alkalmazandó,

ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

E rendelet az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás (STM), valamint az egyrészről az Európai Közösség és másrészről a Szerb Köztársaság közötti, a kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodás (ideiglenes megállapodás) egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok elfogadásának szabályait és eljárásait állapítja meg.

2. cikk

A hal- és halászati termékekre vonatkozó engedmények

Az ideiglenes megállapodás 14. cikkének, majd azt követően a stabilizációs és társulási megállapodás 29. cikkének végrehajtására vonatkozó, a hal- és halászati termékek vámkontingensét érintő részletes szabályokat a Bizottságnak az e rendelet 13. cikke (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás szerint kell elfogadnia.

3. cikk

Vámcsökkentések

(1)   A (2) bekezdésre figyelemmel a kedvezményes vámtételek értékét egy tizedesjegyre, lefelé kell kerekíteni.

(2)   A kedvezményes vámtétel teljes mértékű mentességet jelent abban az esetben, ha a kedvezményes vámtétel kiszámításakor a kapott eredmény az (1) bekezdés szerint a következők valamelyike:

| a) | értékvámok esetében 1 % vagy kevesebb; vagy |
| --- | --- |

a)

értékvámok esetében 1 % vagy kevesebb; vagy

| b) | az egyedi vámtételek esetében egyedi összegenként 1 EUR vagy annál alacsonyabb. |
| --- | --- |

b)

az egyedi vámtételek esetében egyedi összegenként 1 EUR vagy annál alacsonyabb.

4. cikk

Technikai kiigazítások

Az e rendelet alapján elfogadott előírások a Kombinált Nómenklatúrában és az Európai Közösségek Integrált Vámtarifájának (TARIC) albontásaiban történt változtatások vagy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikke szerint az Unió és a Szerb Köztársaság között létrejött új vagy módosított megállapodások megkötése miatt szükségessé váló módosításai és technikai kiigazításai
  érdemi változtatásokat nem tartalmaznak,és azokat
  a 13. cikk (3) bekezdésében, illetve a mezőgazdasági termékek tekintetében a 14. cikk (2) bekezdésében említett
  vizsgálóbizottsági
  eljárással összhangban kell elfogadni. [Mód. 5]

5. cikk

Általános védzáradék

E rendelet 7. cikkének sérelme nélkül, ha az Uniónak az ideiglenes megállapodás 26. cikkében, majd azt követően a stabilizációs és társulási megállapodás 41. cikkében leírt intézkedést kell meghoznia, azt a 260/2009/EK rendeletben megállapított feltételeknek és eljárásoknak megfelelően kell elfogadni, kivéve, ha erről az ideiglenes megállapodás 26. cikke, majd azt követően a stabilizációs és társulási megállapodás 41. cikke másképpen rendelkezik.

6. cikk

Hiányzáradék

E rendelet 7. cikkének sérelme nélkül, ha az Uniónak az ideiglenes megállapodás 27. cikkében, majd azt követően a stabilizációs és társulási megállapodás 42. cikkében leírt intézkedést kell meghoznia, azt az 1061/2009/EK rendeletben megállapított eljárásoknak megfelelően kell elfogadni.

7. cikk

Rendkívüli és kritikus körülmények

Ha az ideiglenes megállapodás 26. cikke (5) bekezdésének b) pontjában és 27. cikkének (4) bekezdésében, majd azt követően a stabilizációs és társulási megállapodás 41. cikke (5) bekezdésének b) pontjában és 42. cikkének (4) bekezdésében leírtaknak megfelelő rendkívüli és kritikus körülmények lépnek fel, a Bizottság az ideiglenes megállapodás 26. és 27. cikkében, majd azt követően a stabilizációs és társulási megállapodás 41. és 42. cikkében előírt azonnal alkalmazandó intézkedéseket tehet, az e rendelet 15. cikke (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően.

8. cikk

A mezőgazdasági és halászati termékekre vonatkozó védzáradék

A 5. és 6. cikkektől eltérve, ha az Uniónak a mezőgazdasági és halászati termékeket illetően az ideiglenes megállapodás 17. cikkének (2) bekezdése vagy 26. cikke, majd azt követően a stabilizációs és társulási megállapodás a stabilizációs és társulási megállapodás 32. cikke (2) bekezdése vagy 41. cikke szerinti védintézkedéseket kell meghoznia, a Bizottság valamely tagállam kérésére vagy a saját kezdeményezésére azután hozza meg a szükséges intézkedéseket, hogy adott esetben az ideiglenes megállapodás 26. cikke (5) bekezdésének a) pontjában meghatározott ideiglenes bizottság elé, majd azt követően a stabilizációs és társulási megállapodás a stabilizációs és társulási megállapodás 41. cikke (5) bekezdésének a) pontjában meghatározott stabilizációs és társulási tanács elé terjeszti az ügyet.

Ha a Bizottság egy tagállamtól kérelmet kap, azzal kapcsolatban határozatot hoz:

| a) | a kérelem kézhezvételét követő három munkanapon belül, amennyiben az ideiglenes megállapodás 26. cikkében, majd azt követően a stabilizációs és társulási megállapodás 41. cikkében előírt, a stabilizációs és társulási tanács elé történő terjesztésre vonatkozó eljárás nem alkalmazandó; vagy |
| --- | --- |

a)

a kérelem kézhezvételét követő három munkanapon belül, amennyiben az ideiglenes megállapodás 26. cikkében, majd azt követően a stabilizációs és társulási megállapodás 41. cikkében előírt, a stabilizációs és társulási tanács elé történő terjesztésre vonatkozó eljárás nem alkalmazandó; vagy

| b) | az ideiglenes megállapodás 26. cikke (5) bekezdésének a) pontjában, majd azt követően a stabilizációs és társulási megállapodás a stabilizációs és társulási megállapodás 41. cikke (5) bekezdésének a) pontjában említett 30 napos időszak végét követő három napon belül, amennyiben az ideiglenes megállapodás 26. cikke (5) bekezdésének a) pontjában, majd azt követően a stabilizációs és társulási megállapodás a stabilizációs és társulási megállapodás 41. cikke (5) bekezdésének a) pontjában előírt, előterjesztésre vonatkozó eljárás alkalmazandó. |
| --- | --- |

b)

az ideiglenes megállapodás 26. cikke (5) bekezdésének a) pontjában, majd azt követően a stabilizációs és társulási megállapodás a stabilizációs és társulási megállapodás 41. cikke (5) bekezdésének a) pontjában említett 30 napos időszak végét követő három napon belül, amennyiben az ideiglenes megállapodás 26. cikke (5) bekezdésének a) pontjában, majd azt követően a stabilizációs és társulási megállapodás a stabilizációs és társulási megállapodás 41. cikke (5) bekezdésének a) pontjában előírt, előterjesztésre vonatkozó eljárás alkalmazandó.

A Bizottság az azonnal alkalmazandó intézkedéseket a 14. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően fogadja el.

9. cikk

Felügyelet

Az ideiglenes megállapodás 17. cikke (2) bekezdésének és a stabilizációs és társulási megállapodás a stabilizációs és társulási megállapodás 32. cikke (2) bekezdésének végrehajtása céljából meg kell teremteni a 3. jegyzőkönyv V. mellékletében felsorolt áruk behozatalának uniós felügyeletét. A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet 308d. (9) cikkében foglalt eljárást kell alkalmazni.

10. cikk

Dömping és támogatás

Olyan gyakorlat esetében, amely az ideiglenes megállapodás 25. cikkének (2) bekezdésében, majd azt követően a stabilizációs és társulási megállapodás a stabilizációs és társulási megállapodás 40. cikkének (2) bekezdésében előírt intézkedések Unió általi alkalmazását indokolhatná, a dömpingellenes vagy kiegyenlítő intézkedések bevezetéséről szóló döntést a Bizottság az 1225/2009/EK, illetve értelemszerűen az 597/2009/EK rendeletben megállapított előírásokkal összhangban hozza meg.

11. cikk

Verseny

(1)   Az olyan gyakorlatok esetében, melyeket a Bizottság nem tart összeegyeztethetőnek az ideiglenes megállapodás 38. cikkével, majd azt követően a stabilizációs és társulási megállapodás a stabilizációs és társulási megállapodás 73. cikkével, a Bizottság az ügy saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam kérésére történő kivizsgálását követően határoz az ideiglenes megállapodás 38. cikkében, majd azt követően a stabilizációs és társulási megállapodás a stabilizációs és társulási megállapodás 73. cikkében meghatározott megfelelő intézkedésről.

Támogatás tekintetében az ideiglenes megállapodás 38. cikke (10) bekezdésében, majd azt követően a stabilizációs és társulási megállapodás a stabilizációs és társulási megállapodás 73. cikkének (10) bekezdésében foglalt intézkedéseket az 597/2009/EK rendeletben meghatározott eljárásokkal összhangban kell elfogadni.

(2)   Olyan gyakorlat esetén, amelynek eredményeként a Szerb Köztársaságnak kellene intézkedéseket alkalmaznia az Unióval szemben az ideiglenes megállapodás 38. cikke, majd azt követően a stabilizációs és társulási megállapodás 73. cikke alapján, a Bizottságnak az eset kivizsgálását követően el kell döntenie, hogy a gyakorlat összeegyeztethető-e az ideiglenes megállapodásban, majd azt követően a stabilizációs és társulási megállapodásban előírt elvekkel. A Bizottság szükség esetén – az EUMSZ 101., 102. és 107. cikkének alkalmazásából eredő ismérvek alapján – meghozza a megfelelő határozatokat.

12. cikk

Csalás vagy a közigazgatási együttműködés elmulasztása

Ha a Bizottság – egy tagállam által nyújtott információ alapján vagy saját kezdeményezésére – úgy találja, hogy az ideiglenes megállapodás 31. cikkében, majd azt követően a stabilizációs és társulási megállapodás 46. cikkében megállapított feltételek teljesülnek, akkor indokolatlan késedelem nélkül:

| a) | tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot; valamint |
| --- | --- |

a)

tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot; valamint

| b) | értesíti megállapításairól és az objektív információkról az ideiglenes bizottságot, majd azt követően a stabilizációs és társulási bizottságot, és konzultációt kezdeményez az ideiglenes bizottságban, majd azt követően a stabilizációs és társulási bizottságban. |
| --- | --- |

b)

értesíti megállapításairól és az objektív információkról az ideiglenes bizottságot, majd azt követően a stabilizációs és társulási bizottságot, és konzultációt kezdeményez az ideiglenes bizottságban, majd azt követően a stabilizációs és társulási bizottságban.

Az ideiglenes megállapodás 31. cikkének (5) bekezdése, majd azt követően a stabilizációs és társulási megállapodás 46. cikkének (5) bekezdése szerint a Bizottságnak valamennyi közzétételt az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell megtennie.

A Bizottság az e rendelet 13. cikkének (2) bekezdésében meghatározott tanácsadó bizottsági eljárással összhangban határozhat úgy, hogy az ideiglenes megállapodás 31. cikkének (4) bekezdésében, majd azt követően a stabilizációs és társulási megállapodás 46. cikkének (4) bekezdésében meghatározottak szerint ideiglenesen felfüggeszti a termékekre vonatkozó kedvezményes elbánást.

13. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (10) 248a. cikkével létrehozott Vámkódexbizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

(3a)
     
  Amikor a Vámkódexbizottság szakvéleményét írásbeli eljárás keretében kell megkérni, az írásbeli eljárást eredmény nélkül lezárják, amennyiben a szakvélemény benyújtásához rendelkezésre álló határidőn belül a Vámkódexbizottság elnöke így dönt, vagy a Vámkódexbizottság tagjai többsége ezt kéri. [Mód. 6]

14. cikk

A mezőgazdasági termékekre vonatkozó bizottsági eljárás

(1)   A Bizottság munkáját a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet (11) 195. cikke által létrehozott, a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság (a Mezőgazdasági Bizottság) segíti. A Mezőgazdasági Bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 8. cikkét kell alkalmazni, az 5. cikkével összefüggésben.

(3a)
     
  Amikor a Mezőgazdasági Bizottság szakvéleményét írásbeli eljárás keretében kell megkérni, az írásbeli eljárást eredmény nélkül lezárják, amennyiben a szakvélemény benyújtásához rendelkezésre álló határidőn belül a Mezőgazdasági Bizottság elnöke így dönt, vagy a mezőgazdasági bizottsági tagok többsége ezt kéri.

  [Mód. 7]

15. cikk

Rendkívüli és kritikus körülmények esetén szükséges intézkedésekre vonatkozó bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot a 260/2009/EK rendelet 4. cikke alapján létrehozott importbizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 8. cikkét kell alkalmazni, az 5. cikkével

  a 4
  .
  cikkével
  összefüggésben. [Mód. 8]

(2a)
     
  Amikor az importbizottság szakvéleményét írásbeli eljárás keretében kell megkérni, az írásbeli eljárást eredmény nélkül lezárják, amennyiben a szakvélemény benyújtásához rendelkezésre álló határidőn belül az importbizottság elnöke így dönt, vagy a bizottsági tagok többsége ezt kéri. [Mód. 9]

16. cikk

Értesítés

Az ideiglenes bizottságnak, majd azt követően a stabilizációs és társulási tanácsnak, illetve értelemszerűen a stabilizációs és társulási bizottságnak az ideiglenes megállapodásban, majd azt követően a stabilizációs és társulási megállapodásban előírt értesítése az Unió nevében eljáró Bizottság felelőssége.

17. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

A rendeletet 2010. február 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az Európai Parlament 2012. október 25-i álláspontja.

1

(2)  HL L 28., 2010.1.30., 1. o.

2

(3)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

3

(4)  HL L 84., 2009.3.31., 1. o.

4

(5)  HL L 291., 2009.11.7., 1. o.

5

(6)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

6

(7)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

7

(8)  HL L 82., 1997.3.22., 1. o.

8

(9)  HL L 253, 1993.10.11., 1. o.

9

(10)  HL L 302., 1992.10.19, 1. o.

10

(11)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

11

---

| 11.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 72/98 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 72/98

---

2012. október 25., csütörtökA 2003/17/EK tanácsi határozatban előírt alkalmazási időszak meghosszabbítása, és az egyik harmadik ország, valamint a termelés minősítését és ellenőrzését végző egyes hatóságok nevének változása ***I

P7_TA(2012)0390

Az Európai Parlament 2012. október 25-i jogalkotási állásfoglalása a 2003/17/EK tanácsi határozatnak az alkalmazási időszak meghosszabbítása, az egyik harmadik ország, valamint a minősítést és a termelés ellenőrzését végző egyes hatóságok nevének változása tekintetében való módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2012)0343 – C7-0161/2012 – 2012/0165(COD))

2014/C 72 E/14

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0343), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0343),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0161/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0161/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. szeptember 18-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. szeptember 18-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. szeptember 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. szeptember 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0315/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0315/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

2012. október 25., csütörtökP7_TC1-COD(2012)0165

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. október 25-én került elfogadásra a 2003/17/EK tanácsi határozatnak az alkalmazási időszak meghosszabbítása, az egyik harmadik ország, valamint a termelés jóváhagyását és ellenőrzését végző egyes hatóságok nevének változása tekintetében való módosításáról szóló 2012/.../EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1105/2012/EU határozat.)

---

| 11.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 72/99 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 72/99

---

2012. október 25., csütörtökA halászati erőforrások védelme és fenntartható kiaknázása ***I

P7_TA(2012)0391

Az Európai Parlament 2012. október 25-i jogalkotási állásfoglalása a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló 2371/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0277 – C7-0137/2012 – 2012/0143(COD))

2014/C 72 E/15

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0277), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0277),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0137/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0137/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. szeptember 18-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. szeptember 18-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. október 22-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. október 22-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0314/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0314/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatbeli álláspontját, az alábbiak szerint; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatbeli álláspontját, az alábbiak szerint;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti és regionális parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti és regionális parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

2012. október 25., csütörtökP7_TC1-COD(2012)0143

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. október 25-én került elfogadásra a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló 2371/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1152/2012/EU rendelet.)

---

| 11.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 72/100 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 72/100

---

2012. október 25., csütörtökA mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalma ***

P7_TA(2012)0392

Az Európai Parlament 2012. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (08741/2012 – C7-0173/2012 – 2012/0069(NLE))

2014/C 72 E/16

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (08741/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (08741/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló megállapodás tervezetére (08742/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló megállapodás tervezetére (08742/2012),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével, 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontjának v. alpontjával, valamint 218. cikkének (7) bekezdésével összhangban benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0173/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével, 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontjának v. alpontjával, valamint 218. cikkének (7) bekezdésével összhangban benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0173/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A7-0272/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A7-0272/2012),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Moldovai Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Moldovai Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

| 11.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 72/101 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 72/101

---

2012. október 25., csütörtökAz Élelmezésisegély-egyezmény Európai Unió nevében történő megkötése ***

P7_TA(2012)0393

Az Európai Parlament 2012. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az Élelmezésisegély-egyezmény Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12267/2012 – C7-0210/2012– 2012/0183(NLE))

2014/C 72 E/17

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12267/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12267/2012),

| — | tekintettel az Élelmezésisegély-egyezményre (a tanácsi határozattervezet melléklete), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Élelmezésisegély-egyezményre (a tanácsi határozattervezet melléklete),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 214. cikke (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0210/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 214. cikke (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0210/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság ajánlására (A7-0309/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság ajánlására (A7-0309/2012),

| 1. | egyetért az egyezmény megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért az egyezmény megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének.

---

| 11.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 72/101 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 72/101

---

2012. október 25., csütörtökAz uniós polgárok konzuli védelme külföldön *

P7_TA(2012)0394

Az Európai Parlament 2012. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az uniós polgárok külföldön történő konzuli védelméről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0881 – C7-0017/2012 – 2011/0432(CNS))

2014/C 72 E/18

(Különleges jogalkotási eljárás– konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0881), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0881),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 23. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0017/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 23. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0017/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0288/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0288/2012),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Irányelvre irányuló javaslat


  6 a preambulumbekezdés (új) |
| | (6a) | Az Európai Unióról szóló szerződés 35. cikke értelmében a tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei, valamint az Unió harmadik országokban működő kirendeltségei együttműködnek és hozzájárulnak az uniós polgárok számára harmadik országok területén biztosítandó védelemhez való jog érvényesítéséhez. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

(6a)

Az Európai Unióról szóló szerződés 35. cikke értelmében a tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei, valamint az Unió harmadik országokban működő kirendeltségei együttműködnek és hozzájárulnak az uniós polgárok számára harmadik országok területén biztosítandó védelemhez való jog érvényesítéséhez.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| (7) | Ahol a képviselettel nem rendelkező polgárok védelemre szorulnak egy harmadik országban, ott hatékony együttműködésre és koordinációra van szükség. A harmadik országban jelen lévő és segítséget nyújtó
  tagállam
  és a polgár állampolgársága szerinti
  tagállam szoros együttműködésére lehet szükség
  .
  A képviselettel nem rendelkező polgárok esetében a helyi konzuli együttműködés összetettebb lehet, mivel a helyszínen nem képviselt hatóságokkal való koordinációt igényel. A polgár saját tagállamának nagyköveti vagy konzuli képviseletének hiányával járó rést stabil keretrendszer biztosításával kell orvosolni. |
| --- | --- |

(7)

Ahol a képviselettel nem rendelkező polgárok védelemre szorulnak egy harmadik országban, ott hatékony együttműködésre és koordinációra van szükség. A harmadik országban jelen lévő és segítséget nyújtó
  tagállam
  és a polgár állampolgársága szerinti
  tagállam szoros együttműködésére lehet szükség
  .
  A képviselettel nem rendelkező polgárok esetében a helyi konzuli együttműködés összetettebb lehet, mivel a helyszínen nem képviselt hatóságokkal való koordinációt igényel. A polgár saját tagállamának nagyköveti vagy konzuli képviseletének hiányával járó rést stabil keretrendszer biztosításával kell orvosolni.

| (7) | Ahol a képviselettel nem rendelkező polgárok védelemre szorulnak egy harmadik országban, ott hatékony együttműködésre és koordinációra van szükség. A harmadik országban jelen lévő és segítséget nyújtó
  tagállamnak, az ottani uniós kirendeltségeknek
  és a polgár állampolgársága szerinti
  tagállamnak szorosan együtt kell működniük egymással
  . |
| --- | --- |

(7)

Ahol a képviselettel nem rendelkező polgárok védelemre szorulnak egy harmadik országban, ott hatékony együttműködésre és koordinációra van szükség. A harmadik országban jelen lévő és segítséget nyújtó
  tagállamnak, az ottani uniós kirendeltségeknek
  és a polgár állampolgársága szerinti
  tagállamnak szorosan együtt kell működniük egymással
  .

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| (7a) | A képviselettel nem rendelkező polgárok esetében a helyi konzuli együttműködés összetettebb lehet, mivel a helyszínen nem képviselt hatóságokkal való koordinációt igényel. A polgár saját tagállamának nagyköveti vagy konzuli képviseletének hiányával járó rést stabil keretrendszer biztosításával kell orvosolni. A helyi konzuli koordinációnak kellő figyelmet kell fordítania a képviselettel nem rendelkező polgárokra, például oly módon, hogy összegyűjti a tagállamok legközelebbi, regionálisan felelős nagykövetségeinek vagy konzulátusainak releváns elérhetőségeit. |
| --- | --- |

(7a)

A képviselettel nem rendelkező polgárok esetében a helyi konzuli együttműködés összetettebb lehet, mivel a helyszínen nem képviselt hatóságokkal való koordinációt igényel. A polgár saját tagállamának nagyköveti vagy konzuli képviseletének hiányával járó rést stabil keretrendszer biztosításával kell orvosolni. A helyi konzuli koordinációnak kellő figyelmet kell fordítania a képviselettel nem rendelkező polgárokra, például oly módon, hogy összegyűjti a tagállamok legközelebbi, regionálisan felelős nagykövetségeinek vagy konzulátusainak releváns elérhetőségeit.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

7 b preambulumbekezdés (új)

| (7b) | A konzuli védelem megkönnyítése és javítása érdekében, különösen a képviselettel nem rendelkező polgárok helyzete tekintetében, a Bizottság gyakorlati iránymutatásokat dolgoz ki. |
| --- | --- |

(7b)

A konzuli védelem megkönnyítése és javítása érdekében, különösen a képviselettel nem rendelkező polgárok helyzete tekintetében, a Bizottság gyakorlati iránymutatásokat dolgoz ki.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| (8) | Az Unió polgárai akkor minősülnek képviselettel nem rendelkezőnek, ha a saját tagállamuknak nincs elérhető nagykövetsége vagy konzulátusa az adott harmadik országban. Az elérhetőség fogalmát a polgárok védelmének érdeke szerint kell értelmezni. |
| --- | --- |

(8)

Az Unió polgárai akkor minősülnek képviselettel nem rendelkezőnek, ha a saját tagállamuknak nincs elérhető nagykövetsége vagy konzulátusa az adott harmadik országban. Az elérhetőség fogalmát a polgárok védelmének érdeke szerint kell értelmezni.

| (8) | Az Unió polgárai akkor minősülnek képviselettel nem rendelkezőnek, ha a saját tagállamuknak nincs elérhető nagykövetsége vagy konzulátusa az adott harmadik országban
  , vagy amennyiben a nagykövetség vagy konzulátus elérése érdekében az adott tagállam állampolgára arra kényszerülne, hogy értékes időt és pénzügyi forrásokat használjon fel vészhelyzet esetén
  . Az elérhetőség fogalmát a polgárok védelmének érdeke szerint kell értelmezni. |
| --- | --- |

(8)

Az Unió polgárai akkor minősülnek képviselettel nem rendelkezőnek, ha a saját tagállamuknak nincs elérhető nagykövetsége vagy konzulátusa az adott harmadik országban
  , vagy amennyiben a nagykövetség vagy konzulátus elérése érdekében az adott tagállam állampolgára arra kényszerülne, hogy értékes időt és pénzügyi forrásokat használjon fel vészhelyzet esetén
  . Az elérhetőség fogalmát a polgárok védelmének érdeke szerint kell értelmezni.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| (9) | Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. cikkében elismert magánélethez és családi élethez való jognak megfelelően, a segítséget nyújtó tagállamnak ugyanolyan feltételekkel kell védelmet biztosítani az uniós polgárok harmadik országbeli családtagjai számára, mint a saját állampolgárai harmadik országbeli családtagjai számára
  . Annak meghatározásához, hogy mely személy minősül családtagnak,
  az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i, az Unió polgárai és családtagjaik a tagállamok területén belüli szabad mozgásáról és tartózkodásáról szóló 2004/38/EK
  irányelvének 2. és 3. cikkét kell alapul venni. A
  tagállamok nem feltétlenül képesek az összes konzuli védelmi szolgáltatást nyújtani a harmadik országbeli családtagok számára
  , nevezetesen ideiglenes úti okmányt nem adnak ki
  . A Charta 24. cikkének megfelelően a gyermek érdekeit, amelyekről az ENSZ 1989. november 20-i gyermekjogi egyezménye rendelkezik, elsődlegesen kell tekintetbe venni. |
| --- | --- |

(9)

Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. cikkében elismert magánélethez és családi élethez való jognak megfelelően, a segítséget nyújtó tagállamnak ugyanolyan feltételekkel kell védelmet biztosítani az uniós polgárok harmadik országbeli családtagjai számára, mint a saját állampolgárai harmadik országbeli családtagjai számára
  . Annak meghatározásához, hogy mely személy minősül családtagnak,
  az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i, az Unió polgárai és családtagjaik a tagállamok területén belüli szabad mozgásáról és tartózkodásáról szóló 2004/38/EK
  irányelvének 2. és 3. cikkét kell alapul venni. A
  tagállamok nem feltétlenül képesek az összes konzuli védelmi szolgáltatást nyújtani a harmadik országbeli családtagok számára
  , nevezetesen ideiglenes úti okmányt nem adnak ki
  . A Charta 24. cikkének megfelelően a gyermek érdekeit, amelyekről az ENSZ 1989. november 20-i gyermekjogi egyezménye rendelkezik, elsődlegesen kell tekintetbe venni.

| (9) | Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. cikkében elismert magánélethez és családi élethez való jognak megfelelően, a segítséget nyújtó tagállamnak ugyanolyan feltételekkel kell védelmet biztosítani az uniós polgárok harmadik országbeli családtagjai számára, mint a saját állampolgárai harmadik országbeli családtagjai számára az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i, az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén belüli szabad mozgásáról és tartózkodásáról szóló 2004/38/EK
  irányelvében meghatározottak szerint, figyelembe véve, hogy a
  tagállamok nem feltétlenül képesek az összes konzuli védelmi szolgáltatást
  – például ideiglenes úti okmányt –
  nyújtani a harmadik országbeli családtagok számára.
  A tagállamoknak azonban minden tőlük telhetők meg kell tenniük a polgár családja integritásának megőrzése érdekében.
  A Charta 24. cikkének megfelelően a gyermek érdekeit, amelyekről az ENSZ 1989. november 20-i gyermekjogi egyezménye rendelkezik, elsődlegesen kell tekintetbe venni. |
| --- | --- |

(9)

Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. cikkében elismert magánélethez és családi élethez való jognak megfelelően, a segítséget nyújtó tagállamnak ugyanolyan feltételekkel kell védelmet biztosítani az uniós polgárok harmadik országbeli családtagjai számára, mint a saját állampolgárai harmadik országbeli családtagjai számára az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i, az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén belüli szabad mozgásáról és tartózkodásáról szóló 2004/38/EK
  irányelvében meghatározottak szerint, figyelembe véve, hogy a
  tagállamok nem feltétlenül képesek az összes konzuli védelmi szolgáltatást
  – például ideiglenes úti okmányt –
  nyújtani a harmadik országbeli családtagok számára.
  A tagállamoknak azonban minden tőlük telhetők meg kell tenniük a polgár családja integritásának megőrzése érdekében.
  A Charta 24. cikkének megfelelően a gyermek érdekeit, amelyekről az ENSZ 1989. november 20-i gyermekjogi egyezménye rendelkezik, elsődlegesen kell tekintetbe venni.

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| (9a) | A segítséget nyújtó tagállamnak fontolóra kell vennie, hogy védelmet nyújtson az elismert menekülteknek, a hontalan személyeknek, valamint más olyan személyeknek is – figyelembe véve különleges helyzetüket –, akik nem állampolgárai egyetlen országnak sem, de lakóhelyük valamelyik tagállamban van és az e tagállam által kibocsátott úti okmány birtokosai. |
| --- | --- |

(9a)

A segítséget nyújtó tagállamnak fontolóra kell vennie, hogy védelmet nyújtson az elismert menekülteknek, a hontalan személyeknek, valamint más olyan személyeknek is – figyelembe véve különleges helyzetüket –, akik nem állampolgárai egyetlen országnak sem, de lakóhelyük valamelyik tagállamban van és az e tagállam által kibocsátott úti okmány birtokosai.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| (10) | A képviselettel nem rendelkező polgároknak meg kell adni a lehetőséget, hogy szabadon válasszák ki azt a nagykövetséget
  vagy
  konzulátust, amelytől konzuli védelmet kérnek. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy megállapodjanak a tehermegosztásról. Az ilyen megállapodásoknak azonban átláthatóaknak kell lenniük a polgárok számára, és nem veszélyeztethetik a hatékony konzuli védelmet. Minden ilyen megállapodásról értesíteni kell a Bizottságot, és közzé kell tenni az erre a célra fenntartott honlapján. |
| --- | --- |

(10)

A képviselettel nem rendelkező polgároknak meg kell adni a lehetőséget, hogy szabadon válasszák ki azt a nagykövetséget
  vagy
  konzulátust, amelytől konzuli védelmet kérnek. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy megállapodjanak a tehermegosztásról. Az ilyen megállapodásoknak azonban átláthatóaknak kell lenniük a polgárok számára, és nem veszélyeztethetik a hatékony konzuli védelmet. Minden ilyen megállapodásról értesíteni kell a Bizottságot, és közzé kell tenni az erre a célra fenntartott honlapján.

| (10) | A képviselettel nem rendelkező polgároknak meg kell adni a lehetőséget, hogy szabadon válasszák ki azt a nagykövetséget
  ,
  konzulátust
  vagy adott esetben uniós kirendeltséget
  , amelytől konzuli védelmet kérnek. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy megállapodjanak a tehermegosztásról.
  Az ilyen megállapodásokat igazságosan kell elosztani, és figyelembe kell venni az egyes tagállamok kapacitásait.
  Az ilyen megállapodásoknak azonban átláthatóaknak kell lenniük a polgárok számára, és nem veszélyeztethetik a hatékony konzuli védelmet. Minden ilyen megállapodásról értesíteni kell a Bizottságot, és közzé kell tenni az e célra fenntartott bizottsági honlapon, valamint a tagállamok és a Tanács releváns honlapjain
  . |
| --- | --- |

(10)

A képviselettel nem rendelkező polgároknak meg kell adni a lehetőséget, hogy szabadon válasszák ki azt a nagykövetséget
  ,
  konzulátust
  vagy adott esetben uniós kirendeltséget
  , amelytől konzuli védelmet kérnek. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy megállapodjanak a tehermegosztásról.
  Az ilyen megállapodásokat igazságosan kell elosztani, és figyelembe kell venni az egyes tagállamok kapacitásait.
  Az ilyen megállapodásoknak azonban átláthatóaknak kell lenniük a polgárok számára, és nem veszélyeztethetik a hatékony konzuli védelmet. Minden ilyen megállapodásról értesíteni kell a Bizottságot, és közzé kell tenni az e célra fenntartott bizottsági honlapon, valamint a tagállamok és a Tanács releváns honlapjain
  .

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| (12) | A védelmet biztosítani kell, ha a kérelmező igazolja, hogy az Unió polgára. A konzuli védelemre szoruló, képviselettel nem rendelkező polgárok esetében előfordulhat, hogy már nem rendelkeznek a személyazonosságukat igazoló okmányokkal. Az Unió polgárság alapvető jogállása közvetlenül az uniós jogból származik, a személyazonossági okmányoknak pusztán kinyilatkoztató értékük van. Ha a kérelmező nem tudja személyazonossági okmányait felmutatni, akkor más módon kell bizonyítania a személyazonosságát, szükséges szerint azon tagállam hatóságai segítségével, amelynek a polgárának jelenti ki magát. |
| --- | --- |

(12)

A védelmet biztosítani kell, ha a kérelmező igazolja, hogy az Unió polgára. A konzuli védelemre szoruló, képviselettel nem rendelkező polgárok esetében előfordulhat, hogy már nem rendelkeznek a személyazonosságukat igazoló okmányokkal. Az Unió polgárság alapvető jogállása közvetlenül az uniós jogból származik, a személyazonossági okmányoknak pusztán kinyilatkoztató értékük van. Ha a kérelmező nem tudja személyazonossági okmányait felmutatni, akkor más módon kell bizonyítania a személyazonosságát, szükséges szerint azon tagállam hatóságai segítségével, amelynek a polgárának jelenti ki magát.

| (12) | A védelmet biztosítani kell, ha a kérelmező igazolja, hogy az Unió polgára. A konzuli védelemre szoruló, képviselettel nem rendelkező polgárok esetében előfordulhat, hogy már nem rendelkeznek a személyazonosságukat igazoló okmányokkal. Az Unió polgárság alapvető jogállása közvetlenül az uniós jogból származik, a személyazonossági okmányoknak pusztán kinyilatkoztató értékük van. Ha a kérelmező nem tudja személyazonossági okmányait felmutatni, akkor más módon kell bizonyítania a személyazonosságát, szükséges szerint azon tagállam hatóságai segítségével, amelynek a polgárának jelenti ki magát.
  A segítséget nyújtó nagykövetségnek vagy konzulátusnak biztosítania kell a képviselettel nem rendelkező polgárok számára a személyazonosságuk igazolásához szükséges eszközt. |
| --- | --- |

(12)

A védelmet biztosítani kell, ha a kérelmező igazolja, hogy az Unió polgára. A konzuli védelemre szoruló, képviselettel nem rendelkező polgárok esetében előfordulhat, hogy már nem rendelkeznek a személyazonosságukat igazoló okmányokkal. Az Unió polgárság alapvető jogállása közvetlenül az uniós jogból származik, a személyazonossági okmányoknak pusztán kinyilatkoztató értékük van. Ha a kérelmező nem tudja személyazonossági okmányait felmutatni, akkor más módon kell bizonyítania a személyazonosságát, szükséges szerint azon tagállam hatóságai segítségével, amelynek a polgárának jelenti ki magát.
  A segítséget nyújtó nagykövetségnek vagy konzulátusnak biztosítania kell a képviselettel nem rendelkező polgárok számára a személyazonosságuk igazolásához szükséges eszközt.

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| (14) | A koordinációhoz és együttműködéshez szükséges intézkedések tisztázásához meg kell határozni az együttműködés és koordináció mértékét. A képviselettel nem rendelkező polgárok konzuli védelme magába foglal többféle tipikus helyzetben nyújtott segítséget, úgymint letartóztatás vagy fogva tartás, súlyos baleset vagy súlyos betegség, halál, valamint a bajba jutott személyek segítése, hazaszállítása és ideiglenes okmány kiadása. Mivel a szükséges védelem mindig az adott tényleges helyzettől függ, a konzuli védelem nem korlátozható a jelen irányelvben konkrétan említett szituációkra. |
| --- | --- |

(14)

A koordinációhoz és együttműködéshez szükséges intézkedések tisztázásához meg kell határozni az együttműködés és koordináció mértékét. A képviselettel nem rendelkező polgárok konzuli védelme magába foglal többféle tipikus helyzetben nyújtott segítséget, úgymint letartóztatás vagy fogva tartás, súlyos baleset vagy súlyos betegség, halál, valamint a bajba jutott személyek segítése, hazaszállítása és ideiglenes okmány kiadása. Mivel a szükséges védelem mindig az adott tényleges helyzettől függ, a konzuli védelem nem korlátozható a jelen irányelvben konkrétan említett szituációkra.

| (14) | A koordinációhoz és együttműködéshez szükséges intézkedések tisztázásához meg kell határozni az együttműködés és koordináció mértékét. A képviselettel nem rendelkező polgárok konzuli védelme magába foglal számos olyan tipikus helyzetben történő segítségnyújtást, mint a letartóztatás vagy fogva tartás, a súlyos baleset vagy súlyos betegség, a halál bekövetkezte, továbbá kiterjed a bajba jutott személyek segítésére, hazaszállítására és számukra ideiglenes okmány kiadására, és válsághelyzetekben hasonló intézkedésekre
  . Mivel a szükséges védelem mindig az adott tényleges helyzettől függ, a konzuli védelem nem korlátozható a jelen irányelvben konkrétan említett szituációkra. |
| --- | --- |

(14)

A koordinációhoz és együttműködéshez szükséges intézkedések tisztázásához meg kell határozni az együttműködés és koordináció mértékét. A képviselettel nem rendelkező polgárok konzuli védelme magába foglal számos olyan tipikus helyzetben történő segítségnyújtást, mint a letartóztatás vagy fogva tartás, a súlyos baleset vagy súlyos betegség, a halál bekövetkezte, továbbá kiterjed a bajba jutott személyek segítésére, hazaszállítására és számukra ideiglenes okmány kiadására, és válsághelyzetekben hasonló intézkedésekre
  . Mivel a szükséges védelem mindig az adott tényleges helyzettől függ, a konzuli védelem nem korlátozható a jelen irányelvben konkrétan említett szituációkra.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

14 a preambulumbekezdés (új)

| (14a) | Amikor letartóztatás vagy fogva tartás esetén kerül sor konzuli védelemre, figyelmet kell fordítani különleges helyzetekre, különösen akkor, ha embercsempészet áldozatait tartóztatják le vagy tartják fogva olyan bűncselekmények elkövetéséért, amelyek közvetlenül az embercsempészet következményei. A képviselettel nem rendelkező polgárok még érzékenyebb helyzetben lehetnek, tekintve, hogy nincs közvetlen képviseletük. |
| --- | --- |

(14a)

Amikor letartóztatás vagy fogva tartás esetén kerül sor konzuli védelemre, figyelmet kell fordítani különleges helyzetekre, különösen akkor, ha embercsempészet áldozatait tartóztatják le vagy tartják fogva olyan bűncselekmények elkövetéséért, amelyek közvetlenül az embercsempészet következményei. A képviselettel nem rendelkező polgárok még érzékenyebb helyzetben lehetnek, tekintve, hogy nincs közvetlen képviseletük.

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| (15) | A tagállamok konzuli hatóságai közötti hatékony koordináció és együttműködés előfeltétele a konkrét helyzetekben nyújtandó segítség különböző típusainak meghatározása. E segítségtípusoknak a tagállamok általános gyakorlatát kell tükrözniük, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 23. cikkének sérelme nélkül, amely arra kötelezi a tagállamokat, hogy saját állampolgáraikéval egyező feltételek mellett biztosítsanak védelmet. |
| --- | --- |

(15)

A tagállamok konzuli hatóságai közötti hatékony koordináció és együttműködés előfeltétele a konkrét helyzetekben nyújtandó segítség különböző típusainak meghatározása. E segítségtípusoknak a tagállamok általános gyakorlatát kell tükrözniük, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 23. cikkének sérelme nélkül, amely arra kötelezi a tagállamokat, hogy saját állampolgáraikéval egyező feltételek mellett biztosítsanak védelmet.

| (15) | A tagállamok konzuli hatóságai közötti hatékony koordináció és együttműködés előfeltétele a konkrét helyzetekben nyújtandó segítség különböző típusainak meghatározása. E segítségtípusoknak a tagállamok általános gyakorlatát kell tükrözniük, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 23. cikkének sérelme nélkül, amely arra kötelezi a tagállamokat, hogy saját állampolgáraikéval megegyező feltételek mellett biztosítsanak védelmet.
  Biztosítani kell a nyelvi korlátok áthidalását és a védelemmel nem rendelkező polgárok számára tolmácsolás vagy más szükséges segítség biztosítását. |
| --- | --- |

(15)

A tagállamok konzuli hatóságai közötti hatékony koordináció és együttműködés előfeltétele a konkrét helyzetekben nyújtandó segítség különböző típusainak meghatározása. E segítségtípusoknak a tagállamok általános gyakorlatát kell tükrözniük, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 23. cikkének sérelme nélkül, amely arra kötelezi a tagállamokat, hogy saját állampolgáraikéval megegyező feltételek mellett biztosítsanak védelmet.
  Biztosítani kell a nyelvi korlátok áthidalását és a védelemmel nem rendelkező polgárok számára tolmácsolás vagy más szükséges segítség biztosítását.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

18 a preambulumbekezdés (új)

| (18a) | A tagállamoknak a konzuli védelem tekintetében fontolóra kell venniük egy olyan különleges alap létrehozását, amelyből a segítséget nyújtó tagállam nagykövetsége vagy konzulátusa meg tudja előlegezni egy képviselettel nem rendelkező polgár számára történő segítségnyújtás költségeit, illetve amelybe a képviselettel nem rendelkező, segítségnyújtásban részesült polgár tagállama visszafizeti a pénzügyi előleget. A Bizottságnak a tagállamokkal együttműködve egyértelmű szabályokat kell megállapítania, amelyek az ilyen alap megfelelő működése érdekében meghatározzák a pénzügyi terhek elosztását. |
| --- | --- |

(18a)

A tagállamoknak a konzuli védelem tekintetében fontolóra kell venniük egy olyan különleges alap létrehozását, amelyből a segítséget nyújtó tagállam nagykövetsége vagy konzulátusa meg tudja előlegezni egy képviselettel nem rendelkező polgár számára történő segítségnyújtás költségeit, illetve amelybe a képviselettel nem rendelkező, segítségnyújtásban részesült polgár tagállama visszafizeti a pénzügyi előleget. A Bizottságnak a tagállamokkal együttműködve egyértelmű szabályokat kell megállapítania, amelyek az ilyen alap megfelelő működése érdekében meghatározzák a pénzügyi terhek elosztását.

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| (20) | A
  helyszíni és
  válsághelyzeti koordináció tekintetében a hatásköröket és a felek szerepkörét tisztázni kell annak érdekében, hogy a képviselettel nem rendelkező polgárok ügyét megfelelően kezeljék.
  A helyi konzuli koordinációnak kellő figyelmet kell fordítania a képviselettel nem rendelkező polgárokra, például oly módon, hogy összegyűjti a tagállamok legközelebbi, regionálisan felelős nagykövetségeinek vagy konzulátusainak releváns elérhetőségeit. |
| --- | --- |

(20)

A
  helyszíni és
  válsághelyzeti koordináció tekintetében a hatásköröket és a felek szerepkörét tisztázni kell annak érdekében, hogy a képviselettel nem rendelkező polgárok ügyét megfelelően kezeljék.
  A helyi konzuli koordinációnak kellő figyelmet kell fordítania a képviselettel nem rendelkező polgárokra, például oly módon, hogy összegyűjti a tagállamok legközelebbi, regionálisan felelős nagykövetségeinek vagy konzulátusainak releváns elérhetőségeit.

| (20) | A válsághelyzeti koordináció tekintetében a hatásköröket és a felek szerepkörét tisztázni kell annak érdekében, hogy a képviselettel nem rendelkező polgárok ügyét megfelelően kezeljék.
  Válsághelyzet esetén az uniós kirendeltségeknek biztosítaniuk kell a tagállamok közötti szükséges koordinációt. E feladat ellátásához az Európai Külügyi Szolgálat számára biztosítani kell a szükséges pénzügyi eszközöket, többek között a tagállamok konzulátusi személyzetének szakmai továbbképzésére. |
| --- | --- |

(20)

A válsághelyzeti koordináció tekintetében a hatásköröket és a felek szerepkörét tisztázni kell annak érdekében, hogy a képviselettel nem rendelkező polgárok ügyét megfelelően kezeljék.
  Válsághelyzet esetén az uniós kirendeltségeknek biztosítaniuk kell a tagállamok közötti szükséges koordinációt. E feladat ellátásához az Európai Külügyi Szolgálat számára biztosítani kell a szükséges pénzügyi eszközöket, többek között a tagállamok konzulátusi személyzetének szakmai továbbképzésére.

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| (21) | Válsághelyzetben a megfelelő felkészülés és a felelősségi körök egyértelmű megosztása elengedhetetlen. A vészhelyzeti intézkedési tervnek tehát teljes mértékben ki kell terjednie a képviselettel nem rendelkező polgárokra, és a nemzeti vészhelyzeti intézkedési terveket össze kell
  hangolni
  .
  A vezető állam koncepcióját tovább kell fejleszteni ebben a környezetben. |
| --- | --- |

(21)

Válsághelyzetben a megfelelő felkészülés és a felelősségi körök egyértelmű megosztása elengedhetetlen. A vészhelyzeti intézkedési tervnek tehát teljes mértékben ki kell terjednie a képviselettel nem rendelkező polgárokra, és a nemzeti vészhelyzeti intézkedési terveket össze kell
  hangolni
  .
  A vezető állam koncepcióját tovább kell fejleszteni ebben a környezetben.

| (21) | Válsághelyzetben a megfelelő felkészülés és a felelősségi körök egyértelmű megosztása elengedhetetlen. A vészhelyzeti intézkedési tervnek tehát teljes mértékben ki kell terjednie a képviselettel nem rendelkező polgárokra, és a nemzeti vészhelyzeti intézkedési terveket
  az EKSZ-nek
  össze kell
  hangolnia
  . |
| --- | --- |

(21)

Válsághelyzetben a megfelelő felkészülés és a felelősségi körök egyértelmű megosztása elengedhetetlen. A vészhelyzeti intézkedési tervnek tehát teljes mértékben ki kell terjednie a képviselettel nem rendelkező polgárokra, és a nemzeti vészhelyzeti intézkedési terveket
  az EKSZ-nek
  össze kell
  hangolnia
  .

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

22 a preambulumbekezdés (új)

| (22a) | Az EKSZ-nek a válsághelyzetekre való felkészülés részeként szakmai továbbképzéseket kell szerveznie a konzulátusi személyzet részére a polgárok, többek között a képviselettel nem rendelkező polgárok támogatásának megkönnyítése érdekében. |
| --- | --- |

(22a)

Az EKSZ-nek a válsághelyzetekre való felkészülés részeként szakmai továbbképzéseket kell szerveznie a konzulátusi személyzet részére a polgárok, többek között a képviselettel nem rendelkező polgárok támogatásának megkönnyítése érdekében.

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

22 b preambulumbekezdés (új)

| (22b) | Szakmai továbbképzéseket kell szervezni a konzuli személyzet részére, hogy javítsák az együttműködést, és növeljék ismereteiket a polgárokat a Szerződések és ezen irányelv értelmében megillető jogokról. |
| --- | --- |

(22b)

Szakmai továbbképzéseket kell szervezni a konzuli személyzet részére, hogy javítsák az együttműködést, és növeljék ismereteiket a polgárokat a Szerződések és ezen irányelv értelmében megillető jogokról.

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| (23) | Harmadik országokban az Uniót az uniós kirendeltségek képviselik, amelyek a tagállamok diplomáciai és konzuli képviseleteivel együtt előmozdítják az uniós polgárok konzuli védelemhez való, az Európai Unió szerződésének 35. cikkében részletesen meghatározott jogának érvényesülését.
  A konzuli kapcsolatokról szóló Bécsi Egyezménnyel összhangban
  a tagállamok
  nyújthatnak
  konzuli
  védelmet egy másik tagállam nevében, amennyiben az érintett harmadik ország nem tiltakozik
  .
  A tagállamoknak végre kell hajtaniuk
  a
  harmadik országokkal kapcsolatos,
  szükséges
  intézkedéseket annak érdekében, hogy más tagállamok nevében biztosítható legyen a konzuli védelem
  . |
| --- | --- |

(23)

Harmadik országokban az Uniót az uniós kirendeltségek képviselik, amelyek a tagállamok diplomáciai és konzuli képviseleteivel együtt előmozdítják az uniós polgárok konzuli védelemhez való, az Európai Unió szerződésének 35. cikkében részletesen meghatározott jogának érvényesülését.
  A konzuli kapcsolatokról szóló Bécsi Egyezménnyel összhangban
  a tagállamok
  nyújthatnak
  konzuli
  védelmet egy másik tagállam nevében, amennyiben az érintett harmadik ország nem tiltakozik
  .
  A tagállamoknak végre kell hajtaniuk
  a
  harmadik országokkal kapcsolatos,
  szükséges
  intézkedéseket annak érdekében, hogy más tagállamok nevében biztosítható legyen a konzuli védelem
  .

| (23) | Harmadik országokban az Uniót az uniós kirendeltségek képviselik, amelyek a tagállamok diplomáciai és konzuli képviseleteivel együtt előmozdítják az uniós polgárok konzuli védelemhez való, az Európai Unió szerződésének 35. cikkében részletesen meghatározott jogának érvényesülését.
  Az uniós kirendeltségek gondoskodnak
  a tagállamok
  között szükséges koordinációról, valamint adott esetben felkérést kaphatnak
  konzuli
  feladatok ellátására
  .
  E feladat ellátása érdekében az EKSZ számára biztosítani kell
  a szükséges
  pénzügyi eszközöket
  . |
| --- | --- |

(23)

Harmadik országokban az Uniót az uniós kirendeltségek képviselik, amelyek a tagállamok diplomáciai és konzuli képviseleteivel együtt előmozdítják az uniós polgárok konzuli védelemhez való, az Európai Unió szerződésének 35. cikkében részletesen meghatározott jogának érvényesülését.
  Az uniós kirendeltségek gondoskodnak
  a tagállamok
  között szükséges koordinációról, valamint adott esetben felkérést kaphatnak
  konzuli
  feladatok ellátására
  .
  E feladat ellátása érdekében az EKSZ számára biztosítani kell
  a szükséges
  pénzügyi eszközöket
  .

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| (25) | A jelen irányelv a kedvezőbb nemzeti rendelkezéseket nem befolyásolja, amennyiben azok összeegyeztethetők a jelen irányelvvel. |
| --- | --- |

(25)

A jelen irányelv a kedvezőbb nemzeti rendelkezéseket nem befolyásolja, amennyiben azok összeegyeztethetők a jelen irányelvvel.

| (25) | A jelen irányelv a kedvezőbb nemzeti rendelkezéseket nem befolyásolja, amennyiben azok összeegyeztethetők a jelen irányelvvel.
  A jelen irányelv nem kötelezi a tagállamokat arra, hogy olyan jellegű támogatásban részesítsék a képviselettel nem rendelkező polgárokat, amelyeket saját állampolgáraiknak sem nyújtanak. |
| --- | --- |

(25)

A jelen irányelv a kedvezőbb nemzeti rendelkezéseket nem befolyásolja, amennyiben azok összeegyeztethetők a jelen irányelvvel.
  A jelen irányelv nem kötelezi a tagállamokat arra, hogy olyan jellegű támogatásban részesítsék a képviselettel nem rendelkező polgárokat, amelyeket saját állampolgáraiknak sem nyújtanak.

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

25 a preambulumbekezdés (új)

| (25a) | Ez az irányelv nem befolyásolhatja a képviselettel nem rendelkező tagállamok azon kötelezettségét és/vagy jogát, hogy állampolgáraik számára szükség esetén és/vagy ha indokolt, közvetlenül segítséget nyújtsanak. A képviselettel nem rendelkező tagállamok folyamatosan támogatják azt a tagállamot, amely a képviselettel nem rendelkező tagállam állampolgára számára konzuli segítséget nyújt. |
| --- | --- |

(25a)

Ez az irányelv nem befolyásolhatja a képviselettel nem rendelkező tagállamok azon kötelezettségét és/vagy jogát, hogy állampolgáraik számára szükség esetén és/vagy ha indokolt, közvetlenül segítséget nyújtsanak. A képviselettel nem rendelkező tagállamok folyamatosan támogatják azt a tagállamot, amely a képviselettel nem rendelkező tagállam állampolgára számára konzuli segítséget nyújt.

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

25 b preambulumbekezdés (új)

| (25b) | Ezen irányelv gyors és hatékony működésének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a mellékletek bármely módosítása tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítania kell a megfelelő dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. |
| --- | --- |

(25b)

Ezen irányelv gyors és hatékony működésének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a mellékletek bármely módosítása tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítania kell a megfelelő dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.

Módosítás 22

Irányelvre irányuló javaslat

27 preambulumbekezdés

| (27) | A megkülönböztetés Chartában lefektetett tilalmának megfelelően a tagállamoknak a jelen irányelvet a kedvezményezettek közötti bármilyen alapú, úgymint nemi, faji, bőrszín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai tulajdonság, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy más vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetéstől mentesen kell végrehajtaniuk. |
| --- | --- |

(27)

A megkülönböztetés Chartában lefektetett tilalmának megfelelően a tagállamoknak a jelen irányelvet a kedvezményezettek közötti bármilyen alapú, úgymint nemi, faji, bőrszín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai tulajdonság, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy más vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetéstől mentesen kell végrehajtaniuk.

| (27) | A megkülönböztetés Chartában
  – különösen annak 21. cikkében –
  lefektetett tilalmának megfelelően a tagállamoknak
  , az uniós kirendeltségeknek és adott esetben az Európai Külügyi Szolgálatnak
  a jelen irányelvet
  minden esetben
  a kedvezményezettek közötti bármilyen alapú, úgymint nemi, faji, bőrszín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai tulajdonság, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy más vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetéstől mentesen kell végrehajtaniuk. |
| --- | --- |

(27)

A megkülönböztetés Chartában
  – különösen annak 21. cikkében –
  lefektetett tilalmának megfelelően a tagállamoknak
  , az uniós kirendeltségeknek és adott esetben az Európai Külügyi Szolgálatnak
  a jelen irányelvet
  minden esetben
  a kedvezményezettek közötti bármilyen alapú, úgymint nemi, faji, bőrszín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai tulajdonság, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy más vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetéstől mentesen kell végrehajtaniuk.

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

27 a preambulumbekezdés (új)

| (27a) | A tagállamoknak ösztönözniük kell saját állampolgáraikat, hogy mielőtt harmadik országokba indulnak, regisztráltassák magukat a külügyminisztériumuk honlapján, annak érdekében, hogy szükség esetén, különösen válsághelyzetekben támogatásuk könnyebb legyen. |
| --- | --- |

(27a)

A tagállamoknak ösztönözniük kell saját állampolgáraikat, hogy mielőtt harmadik országokba indulnak, regisztráltassák magukat a külügyminisztériumuk honlapján, annak érdekében, hogy szükség esetén, különösen válsághelyzetekben támogatásuk könnyebb legyen.

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

27 b preambulumbekezdés (új)

| (27b) | A Bizottságnak fontolóra kell vennie egy, a hét minden napján 24 órában működő telefonvonal kialakítását annak érdekében, hogy a válsághelyzetekben konzuli védelemért forduló polgárok könnyen jussanak információhoz. |
| --- | --- |

(27b)

A Bizottságnak fontolóra kell vennie egy, a hét minden napján 24 órában működő telefonvonal kialakítását annak érdekében, hogy a válsághelyzetekben konzuli védelemért forduló polgárok könnyen jussanak információhoz.

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk

A jelen irányelv az uniós polgárok harmadik ország területén - ahol az állampolgárságuk szerinti tagállam nem rendelkezik képviselettel - történő joggyakorlásának előmozdításához szükséges együttműködési és koordinációs intézkedéseket határozza meg, oly módon, hogy egy másik tagállam ugyanolyan feltételek mellett biztosítsa számukra a diplomáciai vagy konzuli hatóságok védelmét, mint a saját polgárai számára.

A jelen irányelv azokat az együttműködési és koordinációs intézkedéseket határozza meg, amelyek annak megkönnyítését szolgálják, hogy az uniós polgárok számára valamely másik tagállam diplomáciai vagy konzuli hatóságai – a saját polgárait megilletőkkel azonos feltételek mellett – védelmet biztosíthassanak olyan harmadik országok területén, ahol az állampolgárságuk szerinti tagállam nem rendelkezik képviselettel.
  Az uniós kirendeltségek adott esetben a képviselettel nem rendelkező polgárokkal kapcsolatos konzuli feladatokkal bízhatják meg.

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés

(1)   Az olyan polgárok, akik az Unió egyik olyan tagállamának állampolgárságával rendelkeznek, amelynek egy adott harmadik országban nincs diplomáciai vagy konzuli képviselete, a továbbiakban „képviselettel nem rendelkező polgárok”
  ugyanolyan feltételek mellett jogosultak
  egy másik tagállam diplomáciai vagy konzuli hatóságainak
  védelmére
  , mint az adott tagállam saját polgárai.

(1)   Az olyan polgárok, akik az Unió egyik olyan tagállamának állampolgárságával rendelkeznek, amelynek egy adott harmadik országban nincs diplomáciai vagy konzuli képviselete (a továbbiakban „képviselettel nem rendelkező polgárok”), egy másik tagállam diplomáciai vagy konzuli hatóságainak
  , illetve az uniós kirendeltségek védelmében részesülnek ugyanolyan feltételek mellett
  , mint az adott tagállam saját polgárai.

Módosítás 27

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 3 bekezdés

(3)   A képviselettel nem rendelkező polgárok azon családtagjai, akik nem az Unió polgárai, ugyanolyan feltételek mellett jogosultak konzuli védelemre, mint a
  segítséget nyújtó
  tagállam állampolgárainak
  azon
  családtagjai
  , akik maguk nem az adott állam állampolgárai
  .

(3)   A képviselettel nem rendelkező polgárok azon családtagjai, akik nem az Unió polgárai, ugyanolyan feltételek mellett jogosultak konzuli védelemre
  , illetve egy uniós kirendeltség konzuli védelmére
  , mint a
  származási
  tagállam állampolgárainak családtagjai.

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés

(3)   A tiszteletbeli konzulok a nemzeti jogban és gyakorlatban meghatározott
  hatáskörük
  mértékéig
  tekinthetők az elérhető nagykövetségekkel vagy konzulátusokkal egyenértékűnek
  .

(3)   A tiszteletbeli konzulok
  az elérhető nagykövetségekkel vagy konzulátusokkal egyenértékűnek tekinthetők
  a nemzeti jogban és gyakorlatban meghatározott
  megfelelő hatásköreik
  mértékéig.

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

(1)   A képviselettel nem rendelkező polgárok eldönthetik, hogy melyik tagállam nagykövetségétől vagy konzulátusától kérnek konzuli védelmet.

(1)   A képviselettel nem rendelkező polgárok eldönthetik, hogy melyik tagállam nagykövetségétől vagy konzulátusától kérnek konzuli védelmet.
  Szükség esetén és indokolt esetben az uniós kirendeltségektől is kérhetnek segítséget. A tagállamoknak külügyminisztériumuk honlapján kell elérhetővé tenniük az állampolgáraik azon jogával kapcsolatos információkat, hogy ezen irányelvnek megfelelően egy másik tagállam diplomáciai vagy konzuli hatóságainak konzuli védelmében részesülhetnek egy olyan harmadik országban, amelyben az adott tagállam nem rendelkezik képviselettel, illetve e jog gyakorlására vonatkozó feltételekről.

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés

(2)   
  Egy tagállam állandó jelleggel is képviselhet egy másik tagállamot és
  a tagállamok
  harmadik országokban lévő nagykövetségei és konzulátusai
  köthetnek
  tehermegosztási megállapodást, amennyiben a kérelmek hatékony kezelése biztosított
  . A tagállamoknak az ilyen megállapodásokról tájékoztatniuk kell az Európai Bizottságot, amely azokat közzéteszi az erre a célra fenntartott internetes honlapján.

(2)   
  A képviselettel nem rendelkező polgároknak nyújtott védelem és a kérelmek hatékony kezelésének biztosítása érdekében
  a tagállamok
  képviselete és adott esetben az Unió kirendeltsége helyi megállapodásokat
  köthetnek
  a tehermegosztásról és az információcseréről
  .
  A helyi hatóságok értesítését követően ezeket a helyi megállapodásokat jelenteni kell a Bizottságnak és az EKSZ-nek, és közzé kell tenni a Bizottság honlapján és az érintett tagállamok egyéb releváns honlapjain. A megállapodások teljes mértékben tiszteletben tartják a jelen irányelv rendelkezéseit.

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés

(2)   Ha az uniós polgár nem tud érvényes útlevelet vagy személyazonossági igazolványt felmutatni, akkor személyazonossága bármilyen más módon is igazolható, ideértve az azon tagállam diplomáciai vagy konzuli hatóságai általi igazolást, amelynek a kérelmező polgárának jelenti ki magát.

(2)   Ha az uniós polgár nem tud érvényes útlevelet vagy személyazonossági igazolványt felmutatni, akkor személyazonossága bármilyen más módon is igazolható, ideértve az azon tagállam diplomáciai vagy konzuli hatóságai általi igazolást, amelynek a kérelmező polgárának jelenti ki magát.
  A segítséget nyújtó nagykövetség vagy konzulátus biztosítja a képviselettel nem rendelkező polgárok számára a személyazonosságuk igazolásához szükséges eszközt.

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

1 a fejezet 5 a cikk (új)

1a.
     
  FEJEZET

Helyi konzuli védelemi együttműködés és koordináció

5a. cikk

Általános alapelv

A tagállamok diplomáciai és konzuli hatóságai szorosan együttműködnek, valamint összehangolják tevékenységüket egymással és az Unióval, annak biztosítása érdekében, hogy a képviselettel nem rendelkező polgárok ugyanolyan feltételek mellett kapjanak védelmet, mint az állampolgárok. Az uniós kirendeltségek elősegítik az együttműködést és a tevékenységek összehangolását a tagállamok, valamint a tagállamok és az Unió között annak biztosítása érdekében, hogy a képviselettel nem rendelkező polgárok ugyanolyan feltételek mellett kapjanak védelmet, mint az állampolgárok. Amikor egy konzulátus vagy nagykövetség, vagy adott esetben az uniós kirendeltség képviselettel nem rendelkező polgárnak nyújt segítséget, fel kell venni a kapcsolatot a polgár állampolgársága szerinti tagállam legközelebbi regionálisan illetékes konzulátusával, nagykövetségével vagy külügyminisztériumával, valamint az uniós kirendeltséggel, és együtt kell működniük a megteendő intézkedések meghatározása érdekében. A tagállamok értesítik az EKSZ-t a külügyminisztériumi illetékes kapcsolattartókról, akiknek a listáját a Szolgálat biztonságos honlapján folyamatosan frissíti.

(A bizottsági javaslat 7. cikke elavul.)

Módosítás 33

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

(2)
     Az (1) bekezdésben hivatkozott konzuli védelem az alábbi helyzetekben nyújtandó segítséget foglalja magába:

2.
     Az (1) bekezdésben hivatkozott konzuli védelem
  különösen
  az alábbi helyzetekben nyújtandó segítséget foglalja magába:

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – b pont

| b) | bűncselekmény áldozatává válás; |
| --- | --- |

b)

bűncselekmény áldozatává válás;

| (b) | bűncselekmény áldozatává válás
  vagy ennek veszélye
  ; |
| --- | --- |

(b)

bűncselekmény áldozatává válás
  vagy ennek veszélye
  ;

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

Ez a konzuli védelem kiterjed minden olyan más helyzetre is, amelyben a képviselt tagállam szokás szerint segítséget nyújt saját állampolgárai számára.

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés

(1)
     Képviselettel nem rendelkező polgár letartóztatása vagy fogva tartása esetén a tagállamok nagykövetségei vagy konzulátusai, figyelemmel a 6. cikk. (1) bekezdésére, különösen:

1.
     Képviselettel nem rendelkező polgár letartóztatása vagy
  másképpen való
  fogva tartása esetén a tagállamok nagykövetségei vagy konzulátusai, figyelemmel a 6. cikk. (1) bekezdésére, különösen:

| a) | a polgár kérésére értesítik a polgár családtagjait vagy más hozzátartozóit; |
| --- | --- |

a)

a polgár kérésére értesítik a polgár családtagjait vagy más hozzátartozóit;

| (a) | a polgár kérésére értesítik a polgár családtagjait vagy más hozzátartozóit; |
| --- | --- |

(a)

a polgár kérésére értesítik a polgár családtagjait vagy más hozzátartozóit;

| b) | meglátogatják a polgárt, és
  figyelemmel kísérik
  , hogy
  megkapja-e
  a minimális
  börtönellátást
  ; |
| --- | --- |

b)

meglátogatják a polgárt, és
  figyelemmel kísérik
  , hogy
  megkapja-e
  a minimális
  börtönellátást
  ;

| (b) | meglátogatják a polgárt, és
  gondoskodnak arról
  , hogy a
  fogva tartás
  minimális
  követelményei biztosítva legyenek
  ; |
| --- | --- |

(b)

meglátogatják a polgárt, és
  gondoskodnak arról
  , hogy a
  fogva tartás
  minimális
  követelményei biztosítva legyenek
  ;

| c) | tájékoztatják a polgárt
  a fogvatartottak
  jogairól
  . |
| --- | --- |

c)

tájékoztatják a polgárt
  a fogvatartottak
  jogairól
  .

| (c) | tájékoztatják a polgárt
  a
  jogairól
  ; |
| --- | --- |

(c)

tájékoztatják a polgárt
  a
  jogairól
  ;

| (ca) | biztosítják, hogy a polgár megfelelő jogi tanácsadásban részesüljön. |
| --- | --- |

(ca)

biztosítják, hogy a polgár megfelelő jogi tanácsadásban részesüljön.

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 3 bekezdés

(3)
     A nagykövetség vagy konzulátus a polgárt érintő látogatásairól, valamint a minimális
  börtönellátás
  figyelemmel kíséréséről jelentést tesz a polgár tagállama felé. Azonnal tájékoztatja az állampolgárság szerinti tagállamot bármilyen rossz bánásmódra vonatkozó panaszról.

3.
     A nagykövetség vagy konzulátus a polgárt érintő látogatásairól, valamint a
  fogva tartás
  minimális
  követelményeinek
  figyelemmel kíséréséről jelentést tesz a polgár tagállama felé. Azonnal tájékoztatja az állampolgárság szerinti tagállamot bármilyen rossz bánásmódra vonatkozó panaszról
  , valamint az ilyen rossz bánásmód megelőzése és a fogva tartás minimális normáinak biztosítása érdekében hozott intézkedésekről
  .

Módosítás 38

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 4 bekezdés

(4)
     A nagykövetség vagy konzulátus tájékoztatja az állampolgárság szerinti tagállamot a polgár számára annak jogairól adott tájékoztatásról. Közvetítőként lép fel, többek között segít a kegyelmi vagy korai szabadlábra helyezési kérvény, vagy áthelyezési kérelem megfogalmazásában. Ha szükséges, közvetítőként lép fel a polgár állampolgárság szerinti tagállamának diplomáciai vagy konzuli kirendeltségein keresztül letétbe helyezett ügyvédi díjakkal kapcsolatban.

4.
     A nagykövetség vagy konzulátus tájékoztatja az állampolgárság szerinti tagállamot a polgár számára annak jogairól adott tájékoztatásról. Közvetítőként lép fel, többek között
  biztosítja, hogy a polgár megfelelő jogi tanácsadásban részesüljön, és
  segít
  többek között
  a kegyelmi vagy korai szabadlábra helyezési kérvény, vagy áthelyezési kérelem megfogalmazásában. Ha szükséges, közvetítőként lép fel a polgár állampolgárság szerinti tagállamának diplomáciai vagy konzuli kirendeltségein keresztül letétbe helyezett ügyvédi díjakkal kapcsolatban.

Módosítás 39

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés

(1)
     Ha képviselettel nem rendelkező polgár bűncselekmény áldozatául esik, a tagállamok nagykövetségei vagy konzulátusai, figyelemmel a 6. cikk. (1) bekezdésére, különösen:

1.
     Ha képviselettel nem rendelkező polgár bűncselekmény áldozatául esik
  vagy ennek fennáll a veszélye
  , a tagállamok nagykövetségei vagy konzulátusai, figyelemmel a 6. cikk. (1) bekezdésére, különösen:

| a) | a polgár kérelmére értesítik családtagjait vagy más hozzátartozóit; |
| --- | --- |

a)

a polgár kérelmére értesítik családtagjait vagy más hozzátartozóit;

| (a) | a polgár kérelmére értesítik családtagjait vagy más hozzátartozóit; |
| --- | --- |

(a)

a polgár kérelmére értesítik családtagjait vagy más hozzátartozóit;

| b) | tájékoztatást és/vagy segítséget nyújtanak a polgár számára
  a vonatkozó jogi kérdések és
  az egészségügyi ellátás terén. |
| --- | --- |

b)

tájékoztatást és/vagy segítséget nyújtanak a polgár számára
  a vonatkozó jogi kérdések és
  az egészségügyi ellátás terén.

| (b) | tájékoztatást és/vagy segítséget nyújtanak a polgár számára az egészségügyi ellátás terén. |
| --- | --- |

(b)

tájékoztatást és/vagy segítséget nyújtanak a polgár számára az egészségügyi ellátás terén.

| (ba) | tájékoztatják a polgárt jogairól, valamint megfelelő jogi segítséget és tanácsadást nyújtanak számára. |
| --- | --- |

(ba)

tájékoztatják a polgárt jogairól, valamint megfelelő jogi segítséget és tanácsadást nyújtanak számára.

Módosítás 40

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés

(2)
     A nagykövetség vagy konzulátus tájékoztatja az állampolgárság szerinti tagállamot az esetről, annak súlyosságáról
  ,
  a nyújtott segítségről
  , és
  felveszi a kapcsolatot a polgár családtagjaival vagy más, vele kapcsolatban álló személyekkel, ha a polgár
  – amennyiben ez lehetséges –
  ehhez
  hozzájárult
  .

2.
     A nagykövetség vagy konzulátus tájékoztatja az állampolgárság szerinti tagállamot az esetről, annak súlyosságáról
  és
  a nyújtott segítségről
  . Az érintett tagállam
  felveszi a kapcsolatot a polgár családtagjaival vagy más, vele kapcsolatban álló személyekkel,
  kivéve,
  ha a polgár ehhez
  nem adja hozzájárulását
  .

Módosítás 41

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 2 bekezdés

(2)
     A nagykövetség vagy konzulátus tájékoztatja az állampolgárság szerinti tagállamot az esetről, annak súlyosságáról
  ,
  a nyújtott segítségről
  , és szükség esetén
  felveszi a kapcsolatot az áldozat családtagjaival vagy más,
  az áldozattal
  kapcsolatban álló személyekkel. Tájékoztatja továbbá az állampolgárság szerinti tagállamot, amennyiben egészségügyi okokból evakuációra van szükség. A kivételesen sürgős esetek kivételével az egészségügyi okokból történő evakuáció minden esetben az állampolgárság szerinti tagállam előzetes hozzájárulásához kötött.

2.
     A nagykövetség vagy konzulátus tájékoztatja az állampolgárság szerinti tagállamot az esetről, annak súlyosságáról
  és
  a nyújtott segítségről
  . Az érintett tagállam
  felveszi a kapcsolatot az áldozat családtagjaival vagy más,
  vele
  kapcsolatban álló személyekkel
  , kivéve ha a polgár ehhez nem adja hozzájárulását
  . Tájékoztatja továbbá az állampolgárság szerinti tagállamot, amennyiben egészségügyi okokból evakuációra van szükség. A kivételesen sürgős esetek kivételével az egészségügyi okokból történő evakuáció minden esetben az állampolgárság szerinti tagállam előzetes hozzájárulásához kötött.

Módosítás 42

Irányelvre irányuló javaslat

11 a cikk (új)

11a. cikk

Helyi együttműködés

A helyi együttműködési értekezletek témái, többek között: információcsere a képviselettel nem rendelkező polgárokra vonatkozóan olyan témákban, mint a polgárok biztonsága, a fogva tartási körülmények vagy a konzulátus elérhetősége. Ha a külügyminisztériumok központilag másképp meg nem állapodnak, az elnök helyi döntés alapján vagy a tagállam vagy az uniós kirendeltség képviselője. Az elnök összegyűjti és folyamatosan frissíti az elérhetőségi adatokat, különösen a képviselettel nem rendelkező tagállamok kapcsolattartási pontjait, és megosztja azokat a helyi nagykövetségekkel, konzulátusokkal és az uniós kirendeltséggel.

Módosítás 43

Irányelvre irányuló javaslat

3 fejezet és 12 cikk

3.
     
  FEJEZET

Pénzügyi eljárások

12. cikk

Általános szabályok

Ha képviselettel nem rendelkező polgár pénzügyi előleg formájában vagy hazautazáshoz kér segítséget, figyelemmel a 6. cikk. (1) bekezdésére, az alábbi eljárás alkalmazandó:

| a) | A képviselettel nem rendelkező polgár vállalja, hogy az állampolgárság szerinti tagállam részére teljes összegben visszafizet minden előleget vagy felmerült költséget, valamint adott esetben a konzuli díjat is, az 1. mellékletben szereplő formanyomtatvány felhasználásával; |
| --- | --- |

a)

A képviselettel nem rendelkező polgár vállalja, hogy az állampolgárság szerinti tagállam részére teljes összegben visszafizet minden előleget vagy felmerült költséget, valamint adott esetben a konzuli díjat is, az 1. mellékletben szereplő formanyomtatvány felhasználásával;

| b) | ha a segítséget nyújtó nagykövetség vagy konzulátus igényli, az állampolgárság szerinti tagállam késedelem nélkül megadja a kérelemhez kapcsolódó szükséges információkat, feltüntetve az adott esetben felszámítandó konzuli díjat; |
| --- | --- |

b)

ha a segítséget nyújtó nagykövetség vagy konzulátus igényli, az állampolgárság szerinti tagállam késedelem nélkül megadja a kérelemhez kapcsolódó szükséges információkat, feltüntetve az adott esetben felszámítandó konzuli díjat;

| c) | a segítséget nyújtó nagykövetség vagy konzulátus tájékoztatja az állampolgárság szerinti tagállamot a feldolgozott, pénzügyi előlegre vagy hazautazásra vonatkozó kérelmekről; |
| --- | --- |

c)

a segítséget nyújtó nagykövetség vagy konzulátus tájékoztatja az állampolgárság szerinti tagállamot a feldolgozott, pénzügyi előlegre vagy hazautazásra vonatkozó kérelmekről;

| d) | a segítséget nyújtó nagykövetség vagy konzulátus írásban, az I. mellékletben szereplő nyomtatványon benyújtott igénye alapján az állampolgárság szerinti tagállama pénzügyi előleg vagy a felmerült költség teljes összegét visszatéríti. |
| --- | --- |

d)

a segítséget nyújtó nagykövetség vagy konzulátus írásban, az I. mellékletben szereplő nyomtatványon benyújtott igénye alapján az állampolgárság szerinti tagállama pénzügyi előleg vagy a felmerült költség teljes összegét visszatéríti.

törölve

Módosítás 44

Irányelvre irányuló javaslat

13 cikk

13. cikk

Válsághelyzetben követendő egyszerűsített eljárás

(1)
     
  Válsághelyzetben a segítséget nyújtó nagykövetség vagy konzulátus az érintett polgár állampolgársága szerinti tagállammal koordinálja a képviselettel nem rendelkező polgárok evakuálását vagy más szükséges támogatását.

Az ilyen evakuációval vagy támogatással kapcsolatos költségtérítési igényeket a segítséget nyújtó tagállam a polgár állampolgárság szerinti tagállamának külügyminisztériumához nyújtja be. A segítséget nyújtó tagállam akkor is igényelheti a költségtérítést, ha a képviselettel nem rendelkező polgár nem vállalta aláírásával a 12. cikk a) pontjában szereplő visszafizetést.

A jelen bekezdés nem akadályozza meg az állampolgárság szerinti tagállamot abban, hogy a nemzeti törvények alapján követelje a visszafizetést.

(2)
     
  Ha a segítséget nyújtó tagállam úgy kívánja, súlyos válsághelyzetben az evakuáció vagy támogatás költségét az állampolgárság szerinti tagállam pro-rata alapon téríti vissza, elosztva a teljes költséget a segítséget kapó polgárok számával.

(3)
     
  Ha a költségeket nem lehet kiszámítani, a segítséget nyújtó tagállam átalánydíjas alapon is kérheti a segítségnyújtás típusának megfelelő összeg megtérítését, a 2. sz. melléklet szerint.

(4)
     
  Ha a segítséget nyújtó tagállam pénzügyi támogatást kapott az EU polgári védelmi mechanizmusától, az állampolgárság szerinti tagállam hozzájárulását az uniós hozzájárulás összegének levonása után határozzák meg.

(5)
     
  A költségtérítési igényekhez a 2. mellékletben található nyomtatványt kell használni.

törölve

Módosítás 45

Irányelvre irányuló javaslat

4 fejezet – cím

Helyi és
  válsághelyzeti együttműködés és koordináció

Válsághelyzeti együttműködés és koordináció

Módosítás 46

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk

14. cikk

Helyi együttműködés

A helyi együttműködési értekezletek témái, többek között: információcsere a képviselettel nem rendelkező polgárokról olyan témákban, mint a polgárok biztonsága, börtönállapotok vagy a konzulátus elérhetősége. Ha a külügyminisztériumok központilag másképp meg nem állapodnak, az elnök helyi döntés alapján vagy a tagállam képviselője vagy az Unió küldötte. Az elnök összegyűjti és folyamatosan frissíti az elérhetőségi adatokat, különösen a képviselettel nem rendelkező tagállamok kapcsolattartási pontjait, és megosztja azokat a helyi nagykövetségekkel, konzulátusokkal és az Unió kirendeltségével.

törölve

Módosítás 47

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk – 1 bekezdés

(1)
     Az átfogó felkészültség érdekében a
  helyi intézkedési terveknek ki kell terjedniük
  a képviselettel nem rendelkező
  polgárokra is. Az adott harmadik országban képviselettel rendelkező tagállamok egymással és az uniós kirendeltséggel koordinálják a vészhelyzeti intézkedési terveket. A képviselettel nem rendelkező polgárok
  teljes
  körű válsághelyzeti támogatása érdekében megállapodnak az egyes résztvevők feladatairól
  , a gyülekezési pontokhoz képviselőket
  rendelnek
  ki és a képviselettel nem rendelkező polgárokat a saját polgáraikkal azonos feltételek szerint
  tájékoztatják
  a válságkészültségi intézkedésekről.

1.
     Az
  uniós kirendeltségek koordinálják a tagállamok közötti vészhelyzeti intézkedések megtervezését az
  átfogó felkészültség érdekében
  , ideértve
  a
  feladatok kiosztását annak biztosítására, hogy
  a képviselettel nem rendelkező
  polgárokat
  teljes
  körűen támogassák válsághelyzetben
  , a gyülekezési pontokhoz képviselőket
  rendeljenek
  ki és a képviselettel nem rendelkező polgárokat a saját polgáraikkal azonos feltételek szerint
  tájékoztassák
  a válságkészültségi intézkedésekről.

Módosítás 48

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés

(2)
     Válság esetén a tagállamok és az
  Unió
  szorosan együttműködnek a képviselettel nem rendelkező polgárok hatékony támogatása érdekében.
  A tagállamok és
  az Unió
  időben tájékoztatják egymást
  a felhasználható evakuációs
  kapacitásokról. Kérés esetén a tagállamok
  uniós szintű támogatást is
  kaphatnak
  a meglévő válságkezelő csapatoktól, többek között konzulátusi szakértőket, különösen a képviselettel nem rendelkező tagállamoktól.

2.
     Válság esetén a tagállamok és az
  EKSZ
  szorosan együttműködnek a képviselettel nem rendelkező polgárok hatékony támogatása érdekében. Az uniós
  kirendeltség koordinálja
  a felhasználható evakuációs
  kapacitásokra vonatkozó, időben történő információcserét, koordinálja magát az evakuálást és biztosítja a szükséges evakuációs segítségnyújtást, amelyhez adott esetben
  uniós szintű támogatást is
  kaphat
  a meglévő válságkezelő csapatoktól, többek között konzulátusi szakértőket, különösen a képviselettel nem rendelkező tagállamoktól.

Módosítás 49

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk – cím

Vezető állam

Koordináció válsághelyzetre való felkészülés és válsághelyzet esetén

Módosítás 50

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk – 1 bekezdés

(1)
     A
  jelen irányelv alkalmazása során egy adott harmadik országban vezető állam(ok) az(ok) a tagállam(ok), amely(ek) a
  válsághelyzetre való felkészülés során és válsághelyzetben a
  koordinációért és a segítségnyújtás irányításáért felelős(ek)
  , amelybe a képviselettel nem rendelkező polgárokat illető feladatkör is beletartozik.

1.
     
  Az uniós kirendeltségek felelnek
  a válsághelyzetre való felkészülés során és válsághelyzetben a
  segítségnyújtásért és annak koordinálásáért
  , amelybe a képviselettel nem rendelkező polgárokat illető feladatkör is beletartozik.

Módosítás 51

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk – 2 bekezdés

(2)
     
  Egy adott harmadik országban egy tagállamot akkor jelölnek ki vezető államnak, ha ilyen irányú szándékát jelezte a meglévő biztonságos kommunikációs hálózaton keresztül; ha valamely másik tagállam nem tiltakozik 30 napon belül, vagy ha a javasolt vezető állam nem mond le a feladatról a biztonságos kommunikációs hálózaton keresztül. Ha egynél többtagállam közösen kívánja vállalni a vezető állam feladatkörét, akkor szándékukat közösen kell jelezniük a biztonságos kommunikációs hálózaton keresztül. Válság esetén egy vagy több tagállam azonnal átveheti ezt a feladatot, ebben az esetben erről 24 órán belül értesítést küldenek. A tagállamok visszautasíthatják az ajánlatot, de állampolgáraik és más potenciális kedvezményezettek, a 6. cikk (1) bekezdésnek megfelelően, továbbra is jogosultak a vezető állam segítségére. Ha nincs vezető állam, a helyszínen képviselettel rendelkező államok megállapodnak abban, hogy a képviselettel nem rendelkező polgárok támogatását melyik tagállam koordinálja.

törölve

Módosítás 52

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk – 3 bekezdés

(3)
     A válságra való felkészülés során
  a vezető állam vagy államok biztosítják
  , hogy a nagykövetségek és
  konzulátusok
  vészhelyzeti intézkedési terveinek kialakítása során megfelelő figyelmet fordítsanak a képviselettel nem rendelkező polgárokra, hogy a vészhelyzeti intézkedési tervek össze legyenek hangolva, valamint arra, hogy
  az uniós kirendeltségek
  megfelelő tájékoztatást kapjanak ezen intézkedésekről.

3.
     A válságra való felkészülés során
  az uniós kirendeltség biztosítja
  , hogy a nagykövetségek és
  konzulátusok
  vészhelyzeti intézkedési terveinek kialakítása során megfelelő figyelmet fordítsanak a képviselettel nem rendelkező polgárokra, hogy a vészhelyzeti intézkedési tervek össze legyenek hangolva, valamint arra, hogy
  a nagykövetségek és a konzulátusok
  megfelelő tájékoztatást kapjanak ezen intézkedésekről.

Módosítás 53

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk – 4 bekezdés

(4)
     Válság esetén képviselettel nem rendelkező polgárok tekintetében
  a vezető állam(ok) vagy a segítségnyújtást koordináló tagállam
  irányítja
  (ják)
  a koordinációt, a segítségnyújtás vezetését és a gyülekezési műveleteket, és
  szükség esetén
  a többi érintett
  tagállammal együtt
  biztonságos helyre
  evakuálják őket
  . A vezető állam a képviselettel nem rendelkező tagállamok számára is biztosít kapcsolattartási pontot, amelyen keresztül információt kaphatnak a polgáraikról és koordinálhatják a támogatást.
  A vezető állam(ok) vagy a képviselettel nem rendelkező polgárok támogatását koordináló tagállam
  adott esetben segítséget
  kérhet
  olyan eszközöktől, mint az EU polgári védelmi mechanizmusa és az Európai Külügyi Szolgálat válságkezelési struktúrái. A tagállamok minden releváns információt átadnak a
  vezető állam(ok)nak vagy a segítségnyújtást koordináló tagállamnak a
  válsághelyzetben jelen lévő, képviselettel nem rendelkező polgáraikról.

4.
     Válság esetén képviselettel nem rendelkező polgárok tekintetében
  az uniós kirendeltség
  irányítja a koordinációt, a segítségnyújtás vezetését és a gyülekezési műveleteket, és a többi érintett
  tagállam segítségével koordinálja a
  biztonságos helyre
  való evakuálást
  . A vezető állam a képviselettel nem rendelkező tagállamok számára is biztosít kapcsolattartási pontot, amelyen keresztül információt kaphatnak a polgáraikról és koordinálhatják a támogatást.
  Az uniós kirendeltség és az érintett tagállamok
  adott esetben segítséget
  kérhetnek
  olyan eszközöktől, mint az EU polgári védelmi mechanizmusa és az Európai Külügyi Szolgálat válságkezelési struktúrái. A tagállamok minden releváns információt átadnak
  az uniós kirendeltségnek
  a válsághelyzetben jelen lévő, képviselettel nem rendelkező polgáraikról.

Módosítás 54

Irányelvre irányuló javaslat

4 a fejezet (új)

4a.
     
  FEJEZET

Pénzügyi eljárások

Módosítás 55

Irányelvre irányuló javaslat

16 a cikk (új)

16a. cikk

Általános szabályok

Ha képviselettel nem rendelkező polgár pénzügyi előleg formájában vagy hazautazáshoz kér segítséget, figyelemmel a 6. cikk. (1) bekezdésére, az alábbi eljárás alkalmazandó:

| (a) | A képviselettel nem rendelkező polgár vállalja, hogy az állampolgárság szerinti tagállam részére teljes összegben visszafizet minden előleget vagy felmerült költségeket, valamint adott esetben a konzuli díjat is, az 1. mellékletben szereplő formanyomtatvány felhasználásával; |
| --- | --- |

(a)

A képviselettel nem rendelkező polgár vállalja, hogy az állampolgárság szerinti tagállam részére teljes összegben visszafizet minden előleget vagy felmerült költségeket, valamint adott esetben a konzuli díjat is, az 1. mellékletben szereplő formanyomtatvány felhasználásával;

| (b) | ha a segítséget nyújtó nagykövetség vagy konzulátus igényli, az állampolgárság szerinti tagállam késedelem nélkül megadja a kérelemhez kapcsolódó szükséges információkat, feltüntetve az adott esetben felszámítandó konzuli díjat; |
| --- | --- |

(b)

ha a segítséget nyújtó nagykövetség vagy konzulátus igényli, az állampolgárság szerinti tagállam késedelem nélkül megadja a kérelemhez kapcsolódó szükséges információkat, feltüntetve az adott esetben felszámítandó konzuli díjat;

| (c) | a segítséget nyújtó nagykövetség vagy konzulátus tájékoztatja az állampolgárság szerinti tagállamot a feldolgozott, pénzügyi előlegre vagy hazautazásra vonatkozó kérelmekről; |
| --- | --- |

(c)

a segítséget nyújtó nagykövetség vagy konzulátus tájékoztatja az állampolgárság szerinti tagállamot a feldolgozott, pénzügyi előlegre vagy hazautazásra vonatkozó kérelmekről;

| (d) | a segítséget nyújtó nagykövetség vagy konzulátus írásban, az I. mellékletben szereplő nyomtatványon benyújtott igénye alapján az állampolgárság szerinti tagállam a pénzügyi előleg vagy a felmerült költségek teljes összegét visszatéríti. |
| --- | --- |

(d)

a segítséget nyújtó nagykövetség vagy konzulátus írásban, az I. mellékletben szereplő nyomtatványon benyújtott igénye alapján az állampolgárság szerinti tagállam a pénzügyi előleg vagy a felmerült költségek teljes összegét visszatéríti.

Módosítás 56

Irányelvre irányuló javaslat

16 b cikk (új)

16b. cikk

Válsághelyzetben követendő egyszerűsített eljárás

1.
     
  Válsághelyzetben az uniós kirendeltség az érintett polgár állampolgársága szerinti tagállammal koordinálja a képviselettel nem rendelkező polgárok evakuálását vagy más szükséges támogatását.

2.
     
  Az EKSZ rendelkezik a válsághelyzetre való felkészülés és maga a válsághelyzet során a segítségnyújtáshoz és annak koordinálásához szükséges pénzeszközökkel.

Módosítás 57

Irányelvre irányuló javaslat

18 a cikk (új)

18a. cikk

A mellékletek módosításai

A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a 18b. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a mellékletek bármilyen kiigazítása érdekében.

Módosítás 58

Irányelvre irányuló javaslat

18 b cikk (új)

18b. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

1.
     
  A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.

2.
     
  A 18a. cikkben említett felhatalmazást a Bizottság meghatározatlan időre, ...-től/tól (1) kezdődően kapja.

3.
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 18a. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az említett határozatban meghatározott felhatalmazást. A visszavonás a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

4.
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.

5.
     
  A 18a. cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlament és a Tanács jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére két hónappal meghosszabbodik.

---

(1)  
  Ezen irányelv hatálybalépésének időpontja.

---

| 11.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 72/118 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 72/118

---

2012. október 25., csütörtökAz Európai Központi Bank Igazgatósága egy tagjának kinevezéséről

P7_TA(2012)0396

Az Európai Parlament 2012. október 25-i határozata az Európai Központi Bank Igazgatósága egy tagjának kinevezéséről szóló tanácsi ajánlásról (C7-0195/2012 – 2012/0806(NLE))

2014/C 72 E/19

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács 2012. július 10-i ajánlására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2012. július 10-i ajánlására (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 283. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére, amellyel összhangban az Európai Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0195/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 283. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére, amellyel összhangban az Európai Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0195/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 109. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 109. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0348/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0348/2012),

| A. | mivel 2012. július 13-án kelt és 2012. július 18-án kézhez kapott levelében az Európai Tanács konzultált az Európai Parlamenttel Yves Merschnek az Európai Központi Bank (EKB) igazgatósági tagjává történő, 8 éves időszakra szóló kinevezéséről; |
| --- | --- |

A.

mivel 2012. július 13-án kelt és 2012. július 18-án kézhez kapott levelében az Európai Tanács konzultált az Európai Parlamenttel Yves Merschnek az Európai Központi Bank (EKB) igazgatósági tagjává történő, 8 éves időszakra szóló kinevezéséről;

| B. | mivel a Parlament Gazdasági és Monetáris Bizottsága ezt követően megkezdte a jelölt igazoló iratainak – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 283. cikkének (2) bekezdésében megállapított követelményekre és az EKB-nak a monetáris politika területén való, az EUMSZ 130. cikke szerinti teljes függetlenségének szükségességére figyelemmel történő – értékelését, és mivel értékelésének elvégzésekor a bizottság megkapta a jelölt önéletrajzát, a részére kiküldött kérdésekre adott válaszaival együtt; |
| --- | --- |

B.

mivel a Parlament Gazdasági és Monetáris Bizottsága ezt követően megkezdte a jelölt igazoló iratainak – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 283. cikkének (2) bekezdésében megállapított követelményekre és az EKB-nak a monetáris politika területén való, az EUMSZ 130. cikke szerinti teljes függetlenségének szükségességére figyelemmel történő – értékelését, és mivel értékelésének elvégzésekor a bizottság megkapta a jelölt önéletrajzát, a részére kiküldött kérdésekre adott válaszaival együtt;

| C. | mivel ezt követően a bizottság 2012. október 22-én meghallgatás keretében találkozott a jelölttel, aki először nyitóbeszédet mondott, majd válaszolt a bizottság tagjainak kérdéseire; |
| --- | --- |

C.

mivel ezt követően a bizottság 2012. október 22-én meghallgatás keretében találkozott a jelölttel, aki először nyitóbeszédet mondott, majd válaszolt a bizottság tagjainak kérdéseire;

| D. | mivel széleskörű volt az egyetértés abban, hogy a jelölt köztiszteletben álló személy, és rendelkezik azzal a szakmai képesítéssel és a monetáris és banki területen szerzett tapasztalattal, amely szükséges az Európai Központi Bank igazgatósági tagságával járó feladatok ellátásához; |
| --- | --- |

D.

mivel széleskörű volt az egyetértés abban, hogy a jelölt köztiszteletben álló személy, és rendelkezik azzal a szakmai képesítéssel és a monetáris és banki területen szerzett tapasztalattal, amely szükséges az Európai Központi Bank igazgatósági tagságával járó feladatok ellátásához;

| E. | mivel Tumpel-Gugerell asszony hivatali idejének lejárta előtt az európai parlamenti képviselők informális jelleggel felvetették a nők EKB-n belüli képviseletének kérdését; |
| --- | --- |

E.

mivel Tumpel-Gugerell asszony hivatali idejének lejárta előtt az európai parlamenti képviselők informális jelleggel felvetették a nők EKB-n belüli képviseletének kérdését;

| F. | mivel az EKB megalakulásától kezdve egészen Tumpel-Gugerell asszony távozásáig az EKB igazgatóságának mindig volt női tagja; |
| --- | --- |

F.

mivel az EKB megalakulásától kezdve egészen Tumpel-Gugerell asszony távozásáig az EKB igazgatóságának mindig volt női tagja;

| G. | mivel az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdésében rögzített, a tagállamok és az Unió közötti lojális együttműködés elve értelmében a bizottság még Gonzalez-Paramo úr megbízatásának 2012. májusi lejártát megelőzően gondoskodott a Tanács tájékoztatásáról oly módon, hogy a bizottság elnöke a képviselőcsoportok nevében 2012. május 8-án levelet intézett az eurócsoport elnökéhez az EKB igazgatótanácsának homogén összetételéről és a női jelöltállítás szükségességéről; |
| --- | --- |

G.

mivel az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdésében rögzített, a tagállamok és az Unió közötti lojális együttműködés elve értelmében a bizottság még Gonzalez-Paramo úr megbízatásának 2012. májusi lejártát megelőzően gondoskodott a Tanács tájékoztatásáról oly módon, hogy a bizottság elnöke a képviselőcsoportok nevében 2012. május 8-án levelet intézett az eurócsoport elnökéhez az EKB igazgatótanácsának homogén összetételéről és a női jelöltállítás szükségességéről;

| H. | mivel ugyanebben a levélben a bizottság elnöke ösztönözte az eurócsoportot egy olyan középtávú terv kidolgozására, amelynek célja, hogy előmozdítsák a nők szerepvállalását az EKB, a nemzeti központi bankok és a nemzeti pénzügyminisztériumok befolyásos pozícióiban; |
| --- | --- |

H.

mivel ugyanebben a levélben a bizottság elnöke ösztönözte az eurócsoportot egy olyan középtávú terv kidolgozására, amelynek célja, hogy előmozdítsák a nők szerepvállalását az EKB, a nemzeti központi bankok és a nemzeti pénzügyminisztériumok befolyásos pozícióiban;

| I. | mivel a 2012. május 8-án kelt levélre nem érkezett hivatalos válasz; |
| --- | --- |

I.

mivel a 2012. május 8-án kelt levélre nem érkezett hivatalos válasz;

| J. | mivel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke rögzíti a nők és a férfiak közötti egyenlőség elvét; |
| --- | --- |

J.

mivel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke rögzíti a nők és a férfiak közötti egyenlőség elvét;

| K. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 19. cikke felhatalmazza az Uniót a nemen alapuló megkülönböztetés elleni küzdelemre; |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 19. cikke felhatalmazza az Uniót a nemen alapuló megkülönböztetés elleni küzdelemre;

| L. | mivel az igazgatótanácsok és a kormányok sokszínűsége tágabb körű kompetenciát és szélesebb perspektívákat tesz lehetővé, és mivel a kizárólag férfiak vagy kizárólag nők alkalmazása leszűkíti a választási lehetőségeket, és azt a veszélyt hordozza magában, hogy esetleg kitűnő álláspályázók maradnak észrevétlenül; |
| --- | --- |

L.

mivel az igazgatótanácsok és a kormányok sokszínűsége tágabb körű kompetenciát és szélesebb perspektívákat tesz lehetővé, és mivel a kizárólag férfiak vagy kizárólag nők alkalmazása leszűkíti a választási lehetőségeket, és azt a veszélyt hordozza magában, hogy esetleg kitűnő álláspályázók maradnak észrevétlenül;

| M. | mivel az EKB jelenlegi igazgatóságának hivatali ideje 2018-ig tart, és így előfordulhat, hogy az igazgatóság egészen eddig az időpontig nemi szempontból homogén marad; |
| --- | --- |

M.

mivel az EKB jelenlegi igazgatóságának hivatali ideje 2018-ig tart, és így előfordulhat, hogy az igazgatóság egészen eddig az időpontig nemi szempontból homogén marad;

| N. | mivel az Európai Parlament elnöke az Elnökök Értekezletének ülését követően 2012. szeptember 19-én levélben arra kérte az Európai Tanács elnökét, hogy kötelezze el magát, és gondoskodjon arról, hogy a felelőssége alá tartozó valamennyi uniós intézmény hozzon konkrét intézkedéseket a nemi egyensúly biztosítására; |
| --- | --- |

N.

mivel az Európai Parlament elnöke az Elnökök Értekezletének ülését követően 2012. szeptember 19-én levélben arra kérte az Európai Tanács elnökét, hogy kötelezze el magát, és gondoskodjon arról, hogy a felelőssége alá tartozó valamennyi uniós intézmény hozzon konkrét intézkedéseket a nemi egyensúly biztosítására;

| O. | mivel 2010. szeptember 21-én a Bizottság elfogadta a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó, a 2010 és 2015 közötti időszakra szóló stratégiát (COM(2010)0491), 2012. április 16-án pedig a nők és férfiak közötti egyenlőség terén elért haladásról szóló 2011-es jelentést (SWD(2012/0085); |
| --- | --- |

O.

mivel 2010. szeptember 21-én a Bizottság elfogadta a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó, a 2010 és 2015 közötti időszakra szóló stratégiát (COM(2010)0491), 2012. április 16-án pedig a nők és férfiak közötti egyenlőség terén elért haladásról szóló 2011-es jelentést (SWD(2012/0085);

| P. | mivel a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre (tőkekövetelmény-irányelv (CRD4)) irányuló bizottsági javaslat előírta az intézmények számára, hogy folytassanak a vezető testület nemek szerinti változatosságát előmozdító politikát; |
| --- | --- |

P.

mivel a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre (tőkekövetelmény-irányelv (CRD4)) irányuló bizottsági javaslat előírta az intézmények számára, hogy folytassanak a vezető testület nemek szerinti változatosságát előmozdító politikát;

| Q. | mivel az Európai Tanács 2011. március 7-én a 2011–2020-as időszakra vonatkozóan elfogadta a nemek közötti egyenlőség európai paktumát; |
| --- | --- |

Q.

mivel az Európai Tanács 2011. március 7-én a 2011–2020-as időszakra vonatkozóan elfogadta a nemek közötti egyenlőség európai paktumát;

| R. | mivel a Parlament 2012. március 13-án„a nők részvétele a politikai döntéshozatalban” (2), 2011. március 8-án„a nők és férfiak közötti egyenlőség az Európai Unióban – 2010” (3), valamint 2011. július 6-án„a nők és a vállalkozásvezetés” (4) címmel állásfoglalásokat fogadott el; |
| --- | --- |

R.

mivel a Parlament 2012. március 13-án„a nők részvétele a politikai döntéshozatalban” (2), 2011. március 8-án„a nők és férfiak közötti egyenlőség az Európai Unióban – 2010” (3), valamint 2011. július 6-án„a nők és a vállalkozásvezetés” (4) címmel állásfoglalásokat fogadott el;

| 1. | elutasító véleményt nyilvánít az Yves Merschnek az Európai Központi Bank igazgatósági tagjává történő kinevezésére irányuló tanácsi ajánlásról, és azt kéri, hogy vonják vissza az ajánlást, továbbá hogy terjesszenek egy újat a Parlament elé; |
| --- | --- |

1.

elutasító véleményt nyilvánít az Yves Merschnek az Európai Központi Bank igazgatósági tagjává történő kinevezésére irányuló tanácsi ajánlásról, és azt kéri, hogy vonják vissza az ajánlást, továbbá hogy terjesszenek egy újat a Parlament elé;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak.

---

(1)  HL C 215., 2012.7.21., 4. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0070

(3)  HL C 199. E, 2012.7.7., 65. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0330

---

| 11.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 72/120 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 72/120

---

2012. október 25., csütörtökAz Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelem ***I

P7_TA(2012)0397

Az Európai Parlament 2012. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 1225/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0270 – C7-0146/2012 – 2012/0145(COD))

2014/C 72 E/20

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0270), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0270),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0146/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0146/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikke (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikke (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0243/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0243/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

2012. október 25., csütörtökP7_TC1-COD(2012)0145

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. október 25-én került elfogadásra az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 1225/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A C 249/10. P. sz. ügyben (2) a Bíróság kimondta, hogy az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (3) 17. cikkében meghatározott mintavételi gyakorlat nem alkalmazható a piacgazdasági elbánás iránti kérelmeknek az említett rendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja alapján történő elbírálása céljából. |
| --- | --- |

(1)

A C 249/10. P. sz. ügyben (2) a Bíróság kimondta, hogy az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (3) 17. cikkében meghatározott mintavételi gyakorlat nem alkalmazható a piacgazdasági elbánás iránti kérelmeknek az említett rendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja alapján történő elbírálása céljából.

| (2) | A Bíróság ítélete alapján a Bizottságnak meg kellene vizsgálnia a minta részét nem képező együttműködő exportáló gyártók által benyújtott valamennyi piacgazdasági elbánás iránti kérelmet, akkor is, ha gyártók száma nagy. Ugyanakkor ez a gyakorlat aránytalanul nagy adminisztratív terhet róna az uniós vizsgálati hatóságokra. Ezért az 1225/2009/EK rendeletet módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

A Bíróság ítélete alapján a Bizottságnak meg kellene vizsgálnia a minta részét nem képező együttműködő exportáló gyártók által benyújtott valamennyi piacgazdasági elbánás iránti kérelmet, akkor is, ha gyártók száma nagy. Ugyanakkor ez a gyakorlat aránytalanul nagy adminisztratív terhet róna az uniós vizsgálati hatóságokra. Ezért az 1225/2009/EK rendeletet módosítani kell.

| (3) | Megjegyzendő továbbá, hogy a Kereskedelmi Világszervezet szabályai alapján lehetőség van az 1225/2009/EK rendelet 17. cikkében meghatározott mintavételi gyakorlat alkalmazására az egyéni piacgazdasági elbánás iránti kérelmeknek az említett rendelet 2. cikk (7) bekezdésének c) pontja alapján történő elbírálása céljából. A Kereskedelmi Világszervezet Vitarendezési Testülete ezért a DS405 vitában (Európai Unió — egyes Kínából származó lábbelikre vonatkozó dömpingellenes intézkedések, jelentés elfogadása: 2012. február 22.) úgy ítélte meg, hogy Kína nem bizonyította, hogy az Európai Unió ellentétesen cselekedett volna a dömpingellenes megállapodás 2.4. és 6.10.2. cikkével, a Kínára vonatkozó csatlakozási jegyzőkönyv 15. bekezdése a) pontjának ii. alpontjával, valamint a Kína csatlakozására vonatkozó munkacsoporti jelentés 151. e) és f) pontjával azáltal, hogy nem vizsgálta meg az eredeti vizsgálat során a mintába be nem került, együttműködő kínai gyártók piacgazdasági elbánás iránti kérelmét. |
| --- | --- |

(3)

Megjegyzendő továbbá, hogy a Kereskedelmi Világszervezet szabályai alapján lehetőség van az 1225/2009/EK rendelet 17. cikkében meghatározott mintavételi gyakorlat alkalmazására az egyéni piacgazdasági elbánás iránti kérelmeknek az említett rendelet 2. cikk (7) bekezdésének c) pontja alapján történő elbírálása céljából. A Kereskedelmi Világszervezet Vitarendezési Testülete ezért a DS405 vitában (Európai Unió — egyes Kínából származó lábbelikre vonatkozó dömpingellenes intézkedések, jelentés elfogadása: 2012. február 22.) úgy ítélte meg, hogy Kína nem bizonyította, hogy az Európai Unió ellentétesen cselekedett volna a dömpingellenes megállapodás 2.4. és 6.10.2. cikkével, a Kínára vonatkozó csatlakozási jegyzőkönyv 15. bekezdése a) pontjának ii. alpontjával, valamint a Kína csatlakozására vonatkozó munkacsoporti jelentés 151. e) és f) pontjával azáltal, hogy nem vizsgálta meg az eredeti vizsgálat során a mintába be nem került, együttműködő kínai gyártók piacgazdasági elbánás iránti kérelmét.

| (4) | Ezért ezen előzményeket figyelembe véve, valamint a jogbiztonság okán megfelelőnek tűnik bevezetni egy olyan rendelkezést, mely egyértelműsíti, hogy az a döntés, miszerint a vizsgálatot az 1225/2009/EK rendelet 17. cikke alapján történő mintavétel útján a felek egy korlátozott számára kell szűkíteni, azon felekre is vonatkozik, amelyek a 2. cikk (7) bekezdésének b) és c) pontja szerinti vizsgálat alatt állnak. Következésképpen egyértelművé kell tenni, hogy azon exportáló gyártók tekintetében, akik nem képezik a minta részét, nem kell a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontja szerinti elbírálást megtenni, kivéve ha ezen gyártók a 17. cikk (3) bekezdése szerint egyedi vizsgálatot kérnek, amelynek a Bizottság helyt is ad. |
| --- | --- |

(4)

Ezért ezen előzményeket figyelembe véve, valamint a jogbiztonság okán megfelelőnek tűnik bevezetni egy olyan rendelkezést, mely egyértelműsíti, hogy az a döntés, miszerint a vizsgálatot az 1225/2009/EK rendelet 17. cikke alapján történő mintavétel útján a felek egy korlátozott számára kell szűkíteni, azon felekre is vonatkozik, amelyek a 2. cikk (7) bekezdésének b) és c) pontja szerinti vizsgálat alatt állnak. Következésképpen egyértelművé kell tenni, hogy azon exportáló gyártók tekintetében, akik nem képezik a minta részét, nem kell a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontja szerinti elbírálást megtenni, kivéve ha ezen gyártók a 17. cikk (3) bekezdése szerint egyedi vizsgálatot kérnek, amelynek a Bizottság helyt is ad.

| (5) | Továbbá egyértelművé kell tenni, hogy a 17. cikknek megfelelően jelentkező, de a vizsgálati körbe fel nem vett exportőrök vagy gyártók behozatalaira alkalmazandó dömpingellenes vám nem haladhatja meg a mintában szereplő felekre nézve megállapított dömpingkülönbözet súlyozott átlagát, függetlenül attól, hogy az ezen felekre a rendes értéket 2. cikk (1)-(6) bekezdése vagy a 2. cikk (7) bekezdésének a) pontja alapján állapították-e meg. |
| --- | --- |

(5)

Továbbá egyértelművé kell tenni, hogy a 17. cikknek megfelelően jelentkező, de a vizsgálati körbe fel nem vett exportőrök vagy gyártók behozatalaira alkalmazandó dömpingellenes vám nem haladhatja meg a mintában szereplő felekre nézve megállapított dömpingkülönbözet súlyozott átlagát, függetlenül attól, hogy az ezen felekre a rendes értéket 2. cikk (1)-(6) bekezdése vagy a 2. cikk (7) bekezdésének a) pontja alapján állapították-e meg.

| (6) | Végül a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontja szerinti elbírálásra biztosított három hónapos határidő nem bizonyult megvalósíthatónak a gyakorlatban, különösen azon eljárásokban, ahol a 17. cikk szerinti mintavétel alkalmazására kerül sor. Ezért ezt a határidőt el kell hagyni. |
| --- | --- |

(6)

Végül a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontja szerinti elbírálásra biztosított három hónapos határidő nem bizonyult megvalósíthatónak a gyakorlatban, különösen azon eljárásokban, ahol a 17. cikk szerinti mintavétel alkalmazására kerül sor. Ezért ezt a határidőt el kell hagyni.

| (7) | A jogbiztonság érdekében, valamint a jó közigazgatás elve alapján a lehető legrövidebb időn belül biztosítani kell e módosítások alkalmazását valamennyi új és folyamatban lévő vizsgálat során. |
| --- | --- |

(7)

A jogbiztonság érdekében, valamint a jó közigazgatás elve alapján a lehető legrövidebb időn belül biztosítani kell e módosítások alkalmazását valamennyi új és folyamatban lévő vizsgálat során.

| (8) | Az 1225/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(8)

Az 1225/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1225/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk (7) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | A c) pont utolsó előtti mondata a következőképpen módosul:
  Az „A vizsgálat megkezdésétől számított három hónapon belül”
  szövegrész helyébe a következő lép:



  „Rendes esetben a vizsgálat megkezdésétől számított hét hónapon belül, de legkésőbb nyolc hónapon belül”.

  [Mód. 1] |
| --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk (7) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

A c) pont utolsó előtti mondata a következőképpen módosul:

Az „A vizsgálat megkezdésétől számított három hónapon belül”
  szövegrész helyébe a következő lép:

| b) | A bekezdés a következő d) ponttal egészül ki:






  „d) | Amennyiben a Bizottság a 17. cikknek megfelelően a vizsgálatának körét korlátozza, akkor a b) és c) pontok alapján történő elbírálás a vizsgálatban részt vevő felekre, valamint a 17. cikk (3) bekezdése alapján egyedi elbánásban részesült gyártókra korlátozódik”. |
| --- | --- | --- |

b)

A bekezdés a következő d) ponttal egészül ki:

„d)

Amennyiben a Bizottság a 17. cikknek megfelelően a vizsgálatának körét korlátozza, akkor a b) és c) pontok alapján történő elbírálás a vizsgálatban részt vevő felekre, valamint a 17. cikk (3) bekezdése alapján egyedi elbánásban részesült gyártókra korlátozódik”.

| 2. | A 9. cikk (6) bekezdésében az első mondat helyébe a következő lép:
  „Amennyiben a Bizottság a 17. cikknek megfelelően a vizsgálatának körét korlátozza, a 17. cikknek megfelelően jelentkező, de a vizsgálati körbe fel nem vett exportőrök vagy gyártók behozatalaira alkalmazandó dömpingellenes vám nem haladhatja meg a mintában szereplő felekre nézve megállapított dömpingkülönbözet súlyozott átlagát, függetlenül attól, hogy az ezen felekre a rendes értéket 2. cikk (1)-(6) bekezdése vagy a 2. cikk (7) bekezdésének a) pontja alapján állapították-e meg.” |
| --- | --- |

2.

A 9. cikk (6) bekezdésében az első mondat helyébe a következő lép:

„Amennyiben a Bizottság a 17. cikknek megfelelően a vizsgálatának körét korlátozza, a 17. cikknek megfelelően jelentkező, de a vizsgálati körbe fel nem vett exportőrök vagy gyártók behozatalaira alkalmazandó dömpingellenes vám nem haladhatja meg a mintában szereplő felekre nézve megállapított dömpingkülönbözet súlyozott átlagát, függetlenül attól, hogy az ezen felekre a rendes értéket 2. cikk (1)-(6) bekezdése vagy a 2. cikk (7) bekezdésének a) pontja alapján állapították-e meg.”

2. cikk

Ezt a rendeletet hatálybalépésétől kezdődően minden új és folyamatban lévő vizsgálatra alkalmazni kell.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az Európai Parlament 2012. október 25-i álláspontja.

1

(2)  C-249/10 P ügy – Brosmann Footwear (HK) és mások kontra az Európai Unió Tanácsa, ítélet: 2012. február 2.

2

(3)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

3

---

2012. október 26., péntek

| 11.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 72/123 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 72/123

---

2012. október 26., péntekAz USA és az EU közötti, az irodai berendezések energiahatékonyságára vonatkozó címkézési programok összehangolásáról szóló megállapodás ***

P7_TA(2012)0403

Az Európai Parlament 2012. október 26-i jogalkotási állásfoglalása az Amerikai Egyesült Államok kormánya és az Európai Unió közötti, az irodai berendezések energiahatékonyságára vonatkozó címkézési programok összehangolásáról szóló megállapodás aláírásáról és megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (09890/2012 – C7-0134/2012 – 2012/0048(NLE))

2014/C 72 E/21

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (09890/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (09890/2012),

| — | tekintettel az Amerikai Egyesült Államok kormánya és az Európai Unió közötti, az irodai berendezések energiahatékonyságára vonatkozó címkézési programok összehangolásáról szóló megállapodás tervezetére (10193/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Amerikai Egyesült Államok kormánya és az Európai Unió közötti, az irodai berendezések energiahatékonyságára vonatkozó címkézési programok összehangolásáról szóló megállapodás tervezetére (10193/2012),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 194. és 207. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7–0134/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 194. és 207. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7–0134/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A7-0275/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A7-0275/2012),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Amerikai Egyesült Államok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Amerikai Egyesült Államok kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 11.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 72/123 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 72/123

---

2012. október 26., péntekA pénzügyi eszközök piacai és a 2004/39/EK irányelv hatályon kívül helyezése (átdolgozás) ***I

P7_TA(2012)0406

Az Európai Parlament 2012. október 26-án elfogadott módosításai a pénzügyi eszközök piacairól és a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (átdolgozás) (COM(2011)0656 – C7-0382/2011 – 2011/0298(COD)) (1)

2014/C 72 E/22

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

[1. módosítás, eltérő utasítás hiányában]

AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI (2)

a Bizottság javaslatához

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra. (A7-0306/2012).

(2)  Módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

---

2012. október 26., péntekAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

a pénzügyi eszközök piacairól és a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről

(átdolgozás)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 53. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentekhez való továbbítását követően,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (4) számos alkalommal módosították jelentős mértékben. Mivel most további módosításokra kerül sor, az irányelvet az áttekinthetőség érdekében át kell dolgozni. |
| --- | --- |

(1)

A pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (4) számos alkalommal módosították jelentős mértékben. Mivel most további módosításokra kerül sor, az irányelvet az áttekinthetőség érdekében át kell dolgozni.

| (2) | Az értékpapír-befektetési szolgáltatásokról szóló, 1993. május 10-i 93/22/EGK tanácsi irányelv (5) célja azon feltételek létrehozása volt, amelyek mellett az engedéllyel rendelkező befektetési vállalkozások és bankok meghatározott szolgáltatásokat nyújthatnak, vagy fióktelepeket hozhatnak létre más tagállamokban a székhely szerinti tagállam engedélyezése és felügyelete alapján. Ezért az irányelv célja a befektetési vállalkozásokra vonatkozó induló engedélyi és működési követelmények összehangolása volt, beleértve az üzletviteli szabályokat is. Rendelkezett a szabályozott piacok működésére irányadó egyes feltételek összehangolásáról is. |
| --- | --- |

(2)

Az értékpapír-befektetési szolgáltatásokról szóló, 1993. május 10-i 93/22/EGK tanácsi irányelv (5) célja azon feltételek létrehozása volt, amelyek mellett az engedéllyel rendelkező befektetési vállalkozások és bankok meghatározott szolgáltatásokat nyújthatnak, vagy fióktelepeket hozhatnak létre más tagállamokban a székhely szerinti tagállam engedélyezése és felügyelete alapján. Ezért az irányelv célja a befektetési vállalkozásokra vonatkozó induló engedélyi és működési követelmények összehangolása volt, beleértve az üzletviteli szabályokat is. Rendelkezett a szabályozott piacok működésére irányadó egyes feltételek összehangolásáról is.

| (3) | Az elmúlt években egyre több befektető vált aktívvá a pénzügyi piacokon, akiknek egyre összetettebb és szélesebb körű szolgáltatásokat és eszközöket kínálnak. E fejleményekre tekintettel az uniós jogi kereteknek le kell fedniük a befektető-központú tevékenységek teljes körét. E célból rendelkezni kell a befektetők magas szintű védelméhez szükséges összehangolás mértékéről, amely egyben lehetővé teszi a befektetési vállalkozásoknak, hogy az
  Európai
  Unió belső piacot képező teljes területén szolgáltatást nyújtsanak a székhely szerinti tagállam felügyelete alapján. Az előzőkre tekintettel a 93/22/EGK irányelvet a 2004/39/EK irányelv váltotta fel. |
| --- | --- |

(3)

Az elmúlt években egyre több befektető vált aktívvá a pénzügyi piacokon, akiknek egyre összetettebb és szélesebb körű szolgáltatásokat és eszközöket kínálnak. E fejleményekre tekintettel az uniós jogi kereteknek le kell fedniük a befektető-központú tevékenységek teljes körét. E célból rendelkezni kell a befektetők magas szintű védelméhez szükséges összehangolás mértékéről, amely egyben lehetővé teszi a befektetési vállalkozásoknak, hogy az
  Európai
  Unió belső piacot képező teljes területén szolgáltatást nyújtsanak a székhely szerinti tagállam felügyelete alapján. Az előzőkre tekintettel a 93/22/EGK irányelvet a 2004/39/EK irányelv váltotta fel.

| (4) | A pénzügyi válság rámutatott a pénzügyi piacok működésének és átláthatóságának gyengeségeire. A pénzügyi piacok fejlődése felhívta a figyelmet a pénzügyi eszközök piacainak szabályozását szolgáló keret megerősítésének szükségességére,
  ideértve azt az esetet is, amikor ezeken a piacokon tőzsdén kívüli kereskedés folyik,
  annak érdekében, hogy megnövekedjen az átláthatóság, a befektetők jobb védelmet kapjanak, erősödjön a bizalom,
  foglalkozzanak
  a nem szabályozott
  területekkel
  , biztosított legyen, hogy a felügyelők megfelelő hatásköröket kapnak feladataik teljesítéséhez. |
| --- | --- |

(4)

A pénzügyi válság rámutatott a pénzügyi piacok működésének és átláthatóságának gyengeségeire. A pénzügyi piacok fejlődése felhívta a figyelmet a pénzügyi eszközök piacainak szabályozását szolgáló keret megerősítésének szükségességére,
  ideértve azt az esetet is, amikor ezeken a piacokon tőzsdén kívüli kereskedés folyik,
  annak érdekében, hogy megnövekedjen az átláthatóság, a befektetők jobb védelmet kapjanak, erősödjön a bizalom,
  foglalkozzanak
  a nem szabályozott
  területekkel
  , biztosított legyen, hogy a felügyelők megfelelő hatásköröket kapnak feladataik teljesítéséhez.

| (5) | Egyetértés van a szabályozó testületek között nemzetközi szinten abban, hogy számos pénzügyi intézményben a vállalatirányítás gyengeségei, ezen belül a fékek és ellensúlyok hiánya a pénzügyi válsághoz hozzájáruló tényező volt. A túlzott és felelőtlen kockázatvállalás egyes pénzügyi intézmények csődjéhez, valamint tagállami és globális rendszerszintű problémákhoz vezethet. Az ügyfelek számára szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások helytelen viselkedése a befektetők számára hátrányokhoz és a befektetők bizalmának elvesztéséhez vezethet. Annak érdekében, hogy foglalkozhassunk ezeknek a vállalatirányítási mechanizmusokban fennálló gyengeségeknek a potenciális hátrányos hatásaival, ezt az irányelvet részletesebb elvekkel és minimumszabályokkal kell kiegészíteni. Ezeket az elveket és standardokat a befektetési vállalkozások tevékenységének természetét, méretét és összetettségét figyelembe véve kell alkalmazni.
  Függetlenül a részvényesek arra vonatkozó felelősségétől, hogy biztosítaniuk kell, hogy az igazgatótanács megfelelően végezze tevékenységét, a kapcsolódó intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a pénzügyi intézmények igazgatói által betölthető igazgatói tisztségek számára vonatkozó korlátokat. A szóban forgó intézkedéseket az ilyen intézmények tényleges irányítása által támasztott követelmények figyelembevételével kell alkalmazni, adott esetben annak lehetővé tétele mellett, hogy ezeknek a vállalkozásoknak az igazgatói a vállalatok társadalmi felelősségvállalásával összhangban továbbra is működhessenek különösen nonprofit szervezetek igazgatóiként. |
| --- | --- |

(5)

Egyetértés van a szabályozó testületek között nemzetközi szinten abban, hogy számos pénzügyi intézményben a vállalatirányítás gyengeségei, ezen belül a fékek és ellensúlyok hiánya a pénzügyi válsághoz hozzájáruló tényező volt. A túlzott és felelőtlen kockázatvállalás egyes pénzügyi intézmények csődjéhez, valamint tagállami és globális rendszerszintű problémákhoz vezethet. Az ügyfelek számára szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások helytelen viselkedése a befektetők számára hátrányokhoz és a befektetők bizalmának elvesztéséhez vezethet. Annak érdekében, hogy foglalkozhassunk ezeknek a vállalatirányítási mechanizmusokban fennálló gyengeségeknek a potenciális hátrányos hatásaival, ezt az irányelvet részletesebb elvekkel és minimumszabályokkal kell kiegészíteni. Ezeket az elveket és standardokat a befektetési vállalkozások tevékenységének természetét, méretét és összetettségét figyelembe véve kell alkalmazni.
  Függetlenül a részvényesek arra vonatkozó felelősségétől, hogy biztosítaniuk kell, hogy az igazgatótanács megfelelően végezze tevékenységét, a kapcsolódó intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a pénzügyi intézmények igazgatói által betölthető igazgatói tisztségek számára vonatkozó korlátokat. A szóban forgó intézkedéseket az ilyen intézmények tényleges irányítása által támasztott követelmények figyelembevételével kell alkalmazni, adott esetben annak lehetővé tétele mellett, hogy ezeknek a vállalkozásoknak az igazgatói a vállalatok társadalmi felelősségvállalásával összhangban továbbra is működhessenek különösen nonprofit szervezetek igazgatóiként.

| (6) | Az európai uniós pénzügyi felügyelettel foglalkozó magas szintű csoport felkérte az Uniót, hogy dolgozzon ki összehangoltabb pénzügyi szabályozást. A jövőbeli európai felügyeleti struktúrára való tekintettel az Európai Tanács 2009. június 18–19-én szintén hangsúlyozta egy európai egységes szabálykönyv kialakításának szükségességét, amely valamennyi pénzügyi intézményre alkalmazandó lenne az egységes piacon. |
| --- | --- |

(6)

Az európai uniós pénzügyi felügyelettel foglalkozó magas szintű csoport felkérte az Uniót, hogy dolgozzon ki összehangoltabb pénzügyi szabályozást. A jövőbeli európai felügyeleti struktúrára való tekintettel az Európai Tanács 2009. június 18–19-én szintén hangsúlyozta egy európai egységes szabálykönyv kialakításának szükségességét, amely valamennyi pénzügyi intézményre alkalmazandó lenne az egységes piacon.

| (7) | A fentiekre is figyelemmel, a 2004/39/EK irányelv most részben átdolgozásra kerül ebben az új irányelvben és részben felváltja a(z) .../.../EU [MiFIR] rendelet. A kettő együtt adja meg a jogi keretet a befektetési vállalkozásokra, a szabályozott piacokra és az adatjelentési szolgáltatókra, valamint az
  Európai
  Unióban befektetési szolgáltatásokat végző harmadik országbeli vállalkozásokra vonatkozó előírásokhoz. Ezt az irányelvet ezért a rendelettel együtt kell értelmezni. Ez az irányelv tartalmazza az üzleti tevékenység engedélyezését, a befolyásoló részesedés szerzését, a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságának gyakorlását, a befektetési vállalkozások a befektetővédelem biztosításához szükséges működési feltételeit, a székhely szerinti és fogadó tagállamok felügyeleti hatóságainak hatásköreit e tekintetben szabályozó rendelkezéseket, a szankcionálás rendjét. Mivel a javaslat fő célkitűzése és tárgya az említett területekkel kapcsolatos nemzeti rendelkezések harmonizálása, a javaslatnak az EUMSZ 53. cikkének (1) bekezdésén kell alapulnia. Az irányelv, mint forma, megfelelő ahhoz, hogy az irányelv által lefedett területeken a végrehajtási intézkedéseket szükség szerint kiigazítsák az adott piac és jogrendszer meglévő sajátosságai szerint minden egyes tagállamban. |
| --- | --- |

(7)

A fentiekre is figyelemmel, a 2004/39/EK irányelv most részben átdolgozásra kerül ebben az új irányelvben és részben felváltja a(z) .../.../EU [MiFIR] rendelet. A kettő együtt adja meg a jogi keretet a befektetési vállalkozásokra, a szabályozott piacokra és az adatjelentési szolgáltatókra, valamint az
  Európai
  Unióban befektetési szolgáltatásokat végző harmadik országbeli vállalkozásokra vonatkozó előírásokhoz. Ezt az irányelvet ezért a rendelettel együtt kell értelmezni. Ez az irányelv tartalmazza az üzleti tevékenység engedélyezését, a befolyásoló részesedés szerzését, a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságának gyakorlását, a befektetési vállalkozások a befektetővédelem biztosításához szükséges működési feltételeit, a székhely szerinti és fogadó tagállamok felügyeleti hatóságainak hatásköreit e tekintetben szabályozó rendelkezéseket, a szankcionálás rendjét. Mivel a javaslat fő célkitűzése és tárgya az említett területekkel kapcsolatos nemzeti rendelkezések harmonizálása, a javaslatnak az EUMSZ 53. cikkének (1) bekezdésén kell alapulnia. Az irányelv, mint forma, megfelelő ahhoz, hogy az irányelv által lefedett területeken a végrehajtási intézkedéseket szükség szerint kiigazítsák az adott piac és jogrendszer meglévő sajátosságai szerint minden egyes tagállamban.

| (8) | A pénzügyi eszközök listájára célszerű felvenni ▐ árualapú származtatott ügyleteket és más olyan eszközöket, amelyek megalkotásának és kereskedésének módja a hagyományos pénzügyi eszközökhöz hasonló szabályozási kérdéseket vet fel.
  A biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009. november 25-i, 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II) (6) I. mellékletében meghatározott tevékenységi ágazatokkal kapcsolatos biztosítási szerződések ezen irányelv alkalmazásában nem számítanak származtatott ügyleteknek, illetve származtatott szerződéseknek, ha azokat biztosítási vállalkozással, viszontbiztosítási vállalkozással, harmadik országbeli biztosítási vállalkozással vagy harmadik országbeli viszontbiztosítási vállalkozással kötik. |
| --- | --- |

(8)

A pénzügyi eszközök listájára célszerű felvenni ▐ árualapú származtatott ügyleteket és más olyan eszközöket, amelyek megalkotásának és kereskedésének módja a hagyományos pénzügyi eszközökhöz hasonló szabályozási kérdéseket vet fel.
  A biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009. november 25-i, 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II) (6) I. mellékletében meghatározott tevékenységi ágazatokkal kapcsolatos biztosítási szerződések ezen irányelv alkalmazásában nem számítanak származtatott ügyleteknek, illetve származtatott szerződéseknek, ha azokat biztosítási vállalkozással, viszontbiztosítási vállalkozással, harmadik országbeli biztosítási vállalkozással vagy harmadik országbeli viszontbiztosítási vállalkozással kötik.

| (9) | Az azonnali másodlagos piacokon egy sor csalárd tevékenység fordult elő a kibocsátási egységek (EUA) vonatkozásában, ami alááshatja a bizalmat a kibocsátási egységek kereskedelmi rendszerei iránt, amelyeket az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) hozott létre; jelenleg intézkedések történnek az EUA nyilvántartások rendszerének és az EUA-kereskedéshez szükséges számlák megnyitási feltételeinek szigorítására. A piacok integritásának erősítése és hatékony működésük megőrzése érdekében – ideértve a kereskedési tevékenység átfogó felügyeletét – helyénvaló kiegészíteni a 2003/87/EK irányelvben hozott intézkedéseket, a kibocsátási egységek teljes mértékben ezen irányelv és a bennfentes kereskedelemről és a .../.../EU rendelet [piaci manipulációról szóló rendelet] hatókörébe utalásával ▐.
  Ezzel szemben érdemes pontosítani, hogy az azonnali devizapiaci tranzakciók nem tartoznak az irnyelv hatálya alá, annak ellenére, hogy a származékos devizaügyletek oda tartoznak. |
| --- | --- |

(9)

Az azonnali másodlagos piacokon egy sor csalárd tevékenység fordult elő a kibocsátási egységek (EUA) vonatkozásában, ami alááshatja a bizalmat a kibocsátási egységek kereskedelmi rendszerei iránt, amelyeket az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) hozott létre; jelenleg intézkedések történnek az EUA nyilvántartások rendszerének és az EUA-kereskedéshez szükséges számlák megnyitási feltételeinek szigorítására. A piacok integritásának erősítése és hatékony működésük megőrzése érdekében – ideértve a kereskedési tevékenység átfogó felügyeletét – helyénvaló kiegészíteni a 2003/87/EK irányelvben hozott intézkedéseket, a kibocsátási egységek teljes mértékben ezen irányelv és a bennfentes kereskedelemről és a .../.../EU rendelet [piaci manipulációról szóló rendelet] hatókörébe utalásával ▐.
  Ezzel szemben érdemes pontosítani, hogy az azonnali devizapiaci tranzakciók nem tartoznak az irnyelv hatálya alá, annak ellenére, hogy a származékos devizaügyletek oda tartoznak.

| (10) | Ezen irányelv célja, hogy lefedje azon vállalkozásokat, amelyek szokásos üzleti tevékenysége befektetési szolgáltatások szakmai alapon történő nyújtása és/vagy befektetési tevékenységek végzése. Ezért az irányelv hatálya nem terjedhet ki olyan személyekre, akik más szakmai tevékenységet végeznek. |
| --- | --- |

(10)

Ezen irányelv célja, hogy lefedje azon vállalkozásokat, amelyek szokásos üzleti tevékenysége befektetési szolgáltatások szakmai alapon történő nyújtása és/vagy befektetési tevékenységek végzése. Ezért az irányelv hatálya nem terjedhet ki olyan személyekre, akik más szakmai tevékenységet végeznek.

| (11) | Átfogó szabályozási rendszert kell létrehozni a pénzügyi eszközökkel folytatott ügyletek végrehajtására, függetlenül az ezen ügyletek végrehajtásánál alkalmazott kereskedési módszerektől, annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a befektetői ügyletek végrehajtásának kiváló minőségét, és a pénzügyi rendszer egységét és általános hatékonyságát. Rendelkezni kell az európai pénzpiacokon jelenleg aktív megbízásteljesítési megállapodások fő fajtáinak koherens és kockázatérzékeny szabályozási keretéről. El kell ismerni a szabályozott piacok mellett a szervezett kereskedési rendszerek új generációjának megjelenését, amelyeket olyan kötelezettségeknek kell alávetni, amelyek célja a pénzpiacok hatékony és rendezett működése,
  és biztosítani kell, hogy a szervezett kereskedési rendszerek ne éljenek vissza szabályozási hézagokkal.
  . |
| --- | --- |

(11)

Átfogó szabályozási rendszert kell létrehozni a pénzügyi eszközökkel folytatott ügyletek végrehajtására, függetlenül az ezen ügyletek végrehajtásánál alkalmazott kereskedési módszerektől, annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a befektetői ügyletek végrehajtásának kiváló minőségét, és a pénzügyi rendszer egységét és általános hatékonyságát. Rendelkezni kell az európai pénzpiacokon jelenleg aktív megbízásteljesítési megállapodások fő fajtáinak koherens és kockázatérzékeny szabályozási keretéről. El kell ismerni a szabályozott piacok mellett a szervezett kereskedési rendszerek új generációjának megjelenését, amelyeket olyan kötelezettségeknek kell alávetni, amelyek célja a pénzpiacok hatékony és rendezett működése,
  és biztosítani kell, hogy a szervezett kereskedési rendszerek ne éljenek vissza szabályozási hézagokkal.
  .

| (12) | Az összes kereskedési helyszínnek, nevezetesen a szabályozott piacoknak, a multilaterális kereskedési rendszereknek (MTF) és a szervezett kereskedési rendszereknek (OTF) átlátható szabályokat kell rögzíteniük a rendszerhez való hozzáférésre. Miközben azonban a szabályozott piacoknak és az MTF-eknek továbbra is hasonló előírások alá kellene tartozniuk a tekintetben, hogy kiket fogadnak el tagokként vagy résztvevőkként, az OTF-eknek maguknak kellene meghatározniuk és korlátozniuk a hozzáférést, többek között
  ügyfeleikkel
  kapcsolatos
  szerepük
  és
  kötelezettségeik
  alapján.
  A kereskedési helyszínek lehetővé teszik a felhasználók számára, hogy meg tudják határozni azt a megbízási típust, amelyhez megbízásaik a rendszerbe történő bevitelt megelőzően kapcsolódnak, amennyiben erre nyílt és átlátható módon kerül sor, és a platform működtetője részéről nem von magával megkülönböztetést. |
| --- | --- |

(12)

Az összes kereskedési helyszínnek, nevezetesen a szabályozott piacoknak, a multilaterális kereskedési rendszereknek (MTF) és a szervezett kereskedési rendszereknek (OTF) átlátható szabályokat kell rögzíteniük a rendszerhez való hozzáférésre. Miközben azonban a szabályozott piacoknak és az MTF-eknek továbbra is hasonló előírások alá kellene tartozniuk a tekintetben, hogy kiket fogadnak el tagokként vagy résztvevőkként, az OTF-eknek maguknak kellene meghatározniuk és korlátozniuk a hozzáférést, többek között
  ügyfeleikkel
  kapcsolatos
  szerepük
  és
  kötelezettségeik
  alapján.
  A kereskedési helyszínek lehetővé teszik a felhasználók számára, hogy meg tudják határozni azt a megbízási típust, amelyhez megbízásaik a rendszerbe történő bevitelt megelőzően kapcsolódnak, amennyiben erre nyílt és átlátható módon kerül sor, és a platform működtetője részéről nem von magával megkülönböztetést.

| (13) | ▐ A rendszeres internalizálókat olyan befektetési vállalkozásként kell meghatározni, amely ügyfélmegbízásait szervezett,
  szabályozott
  és rendszeres alapon, saját számlára kereskedve hajtja végre a szabályozott piacokon, MTF-eken vagy OTF-eken kívül
  , egy kétoldalú rendszerben
  . E fogalommeghatározás objektív és eredményes alkalmazásának biztosítására a befektetési vállalkozások tekintetében, az ügyfelekkel lebonyolított bármely kétoldalú kereskedésnek relevánsnak kell lennie és mennyiségi kritériumokkal kell kiegészíteni azokat a minőségi kritériumokat, amelyeket a befektetési vállalkozások rendszeres internalizálóként történő bejegyzéséhez szükséges azonosításához használnak, ahogyan azokat a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a befektetési vállalkozások nyilvántartásvezetési kötelezettségei, az ügyletek bejelentése, a piac átláthatósága, a pénzügyi eszközök piaci bevezetése, valamint az irányelv alkalmazásában meghatározott kifejezések tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006. augusztus 10-i 1287/2006/EK bizottsági rendelet (8) 21. cikke rögzíti. Míg
  a kereskedési helyszínek olyan létesítmények,
  ahol több harmadik fél részéről vételi és eladási szándékok hatnak egymásra a rendszerben, a rendszeres internalizálónak nem szabad megengedni, hogy harmadik felek vételi és eladási szándékait
  funkcionális szempontból ugyanolyan módon hozza össze, mint a kereskedési helyszínek
  . |
| --- | --- |

(13)

▐ A rendszeres internalizálókat olyan befektetési vállalkozásként kell meghatározni, amely ügyfélmegbízásait szervezett,
  szabályozott
  és rendszeres alapon, saját számlára kereskedve hajtja végre a szabályozott piacokon, MTF-eken vagy OTF-eken kívül
  , egy kétoldalú rendszerben
  . E fogalommeghatározás objektív és eredményes alkalmazásának biztosítására a befektetési vállalkozások tekintetében, az ügyfelekkel lebonyolított bármely kétoldalú kereskedésnek relevánsnak kell lennie és mennyiségi kritériumokkal kell kiegészíteni azokat a minőségi kritériumokat, amelyeket a befektetési vállalkozások rendszeres internalizálóként történő bejegyzéséhez szükséges azonosításához használnak, ahogyan azokat a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a befektetési vállalkozások nyilvántartásvezetési kötelezettségei, az ügyletek bejelentése, a piac átláthatósága, a pénzügyi eszközök piaci bevezetése, valamint az irányelv alkalmazásában meghatározott kifejezések tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006. augusztus 10-i 1287/2006/EK bizottsági rendelet (8) 21. cikke rögzíti. Míg
  a kereskedési helyszínek olyan létesítmények,
  ahol több harmadik fél részéről vételi és eladási szándékok hatnak egymásra a rendszerben, a rendszeres internalizálónak nem szabad megengedni, hogy harmadik felek vételi és eladási szándékait
  funkcionális szempontból ugyanolyan módon hozza össze, mint a kereskedési helyszínek
  .

| (14) | Ezen irányelv hatálya alól ki kell zárni azon személyeket, akik saját eszközeiket és vállalkozásaikat kezelik, akik nem nyújtanak befektetési szolgáltatásokat és/vagy nem végeznek befektetési tevékenységeket sajátszámlás kereskedésen kívül, kivéve, ha árjegyzők, szabályozott piac vagy MTF tagjai vagy résztvevői, illetve sajátszámlás kereskedés révén ügyfélmegbízásokat hajtanak végre.. Kivételképpen azok a személyek, akik vagy amelyek a pénzügyi eszközökkel saját számlára, egy szabályozott piac vagy MTF tagjaként vagy résztvevőjeként kereskednek – ezen belül árjegyzőként az árualapú származtatott termékek, kibocsátási egységek vagy azok származtatott termékei vonatkozásában –, főtevékenységüket kiegészítő tevékenységként, ami csoportszinten sem nem befektetési szolgáltatások nyújtása ezen irányelv értelmében, sem nem banki szolgáltatás a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) értelmében, nem tartoznának ennek az irányelvnek a hatókörébe. Annak technikai ismérveit, hogy egy tevékenység mikor kiegészítő a főtevékenységhez képest,
  szabályozástechnikai standardokban – az ezen irányelvben meghatározott kritériumok figyelembevételével –
  kellene tisztázni
  , amelyek magukban foglalják a tevékenység mértékét, és azt, hogy az mennyiben csökkenti a főtevékenységből származó kockázatokat
  . Az ügyfélmegbízások végrehajtásával végzett sajátszámlás kereskedésben szerepelnie kell azoknak a vállalkozásoknak, amelyek különböző ügyfelek megbízásait azok párosításával, egyeztetett alapon teljesítik (back-to-back trading), amit úgy kell tekinteni, hogy saját nevükben járnak el és vonatkoznia kell rájuk ezen – mind az ügyfelek megbízásainak végrehajtására, mind a saját számlás kereskedésre vonatkozó – irányelv rendelkezéseinek. A pénzügyi eszközökre vonatkozó megbízások végrehajtása, amikor az két olyan személy közötti kiegészítő tevékenység, ahol a főtevékenység csoportszinten sem nem befektetési szolgáltatások nyújtása ezen irányelv értelmében, sem nem banki szolgáltatás a 2006/48/EK irányelv értelmében, nem tekinthető ügyfélmegbízások végrehajtásával történő sajátszámlás kereskedésnek. |
| --- | --- |

(14)

Ezen irányelv hatálya alól ki kell zárni azon személyeket, akik saját eszközeiket és vállalkozásaikat kezelik, akik nem nyújtanak befektetési szolgáltatásokat és/vagy nem végeznek befektetési tevékenységeket sajátszámlás kereskedésen kívül, kivéve, ha árjegyzők, szabályozott piac vagy MTF tagjai vagy résztvevői, illetve sajátszámlás kereskedés révén ügyfélmegbízásokat hajtanak végre.. Kivételképpen azok a személyek, akik vagy amelyek a pénzügyi eszközökkel saját számlára, egy szabályozott piac vagy MTF tagjaként vagy résztvevőjeként kereskednek – ezen belül árjegyzőként az árualapú származtatott termékek, kibocsátási egységek vagy azok származtatott termékei vonatkozásában –, főtevékenységüket kiegészítő tevékenységként, ami csoportszinten sem nem befektetési szolgáltatások nyújtása ezen irányelv értelmében, sem nem banki szolgáltatás a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) értelmében, nem tartoznának ennek az irányelvnek a hatókörébe. Annak technikai ismérveit, hogy egy tevékenység mikor kiegészítő a főtevékenységhez képest,
  szabályozástechnikai standardokban – az ezen irányelvben meghatározott kritériumok figyelembevételével –
  kellene tisztázni
  , amelyek magukban foglalják a tevékenység mértékét, és azt, hogy az mennyiben csökkenti a főtevékenységből származó kockázatokat
  . Az ügyfélmegbízások végrehajtásával végzett sajátszámlás kereskedésben szerepelnie kell azoknak a vállalkozásoknak, amelyek különböző ügyfelek megbízásait azok párosításával, egyeztetett alapon teljesítik (back-to-back trading), amit úgy kell tekinteni, hogy saját nevükben járnak el és vonatkoznia kell rájuk ezen – mind az ügyfelek megbízásainak végrehajtására, mind a saját számlás kereskedésre vonatkozó – irányelv rendelkezéseinek. A pénzügyi eszközökre vonatkozó megbízások végrehajtása, amikor az két olyan személy közötti kiegészítő tevékenység, ahol a főtevékenység csoportszinten sem nem befektetési szolgáltatások nyújtása ezen irányelv értelmében, sem nem banki szolgáltatás a 2006/48/EK irányelv értelmében, nem tekinthető ügyfélmegbízások végrehajtásával történő sajátszámlás kereskedésnek.

| (15) | A szövegben a személyekre történő hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok magukban foglalják mind a természetes, mind a jogi személyeket. |
| --- | --- |

(15)

A szövegben a személyekre történő hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok magukban foglalják mind a természetes, mind a jogi személyeket.

| (16) | Az irányelv hatálya alól ki kell zárni azokat a biztosító- vagy életbiztosító intézeteket, amelyek tevékenységét az illetékes prudenciális felügyeleti hatóságok megfelelően figyelemmel kísérik, és amelyek a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatálya alá tartoznak
  , a befektetési eszközként használt biztosítási termékekre vonatkozó egyes rendelkezések kivételével. Az ezen irányelv alapján szabályozott pénzügyi eszközök alternatívájaként vagy helyettesítéseként a befektetéseket gyakran biztosítási szerződés formájában értékesítik az ügyfelek számára. A lakossági ügyfelek egységes védelmének biztosításához fontos, hogy a biztosítási szerződéseken alapuló befektetésekre ugyanazon üzletviteli előírások – különösen az összeférhetetlenség kezelésével kapcsolatban –, a vásárlási ösztönzőkre vonatkozó korlátozások és a tanácsadás alkalmasságának vagy a tanácsadással nem párosuló értékesítések megfelelőségének biztosítására irányuló szabályok vonatkozzanak. Az ezen irányelvben foglalt, a befektetővédelemmel és összeférhetetlenséggel kapcsolatos követelményeket ennélfogva a biztosítási szerződéseken alapuló befektetési csomagokra is alkalmazni kell, és biztosítani kell a koordinációt ezen irányelv és a többi vonatkozó jogszabály, többek között a biztosítási közvetítésről szóló, 2002. december 9-i 2002/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) között. |
| --- | --- |

(16)

Az irányelv hatálya alól ki kell zárni azokat a biztosító- vagy életbiztosító intézeteket, amelyek tevékenységét az illetékes prudenciális felügyeleti hatóságok megfelelően figyelemmel kísérik, és amelyek a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatálya alá tartoznak
  , a befektetési eszközként használt biztosítási termékekre vonatkozó egyes rendelkezések kivételével. Az ezen irányelv alapján szabályozott pénzügyi eszközök alternatívájaként vagy helyettesítéseként a befektetéseket gyakran biztosítási szerződés formájában értékesítik az ügyfelek számára. A lakossági ügyfelek egységes védelmének biztosításához fontos, hogy a biztosítási szerződéseken alapuló befektetésekre ugyanazon üzletviteli előírások – különösen az összeférhetetlenség kezelésével kapcsolatban –, a vásárlási ösztönzőkre vonatkozó korlátozások és a tanácsadás alkalmasságának vagy a tanácsadással nem párosuló értékesítések megfelelőségének biztosítására irányuló szabályok vonatkozzanak. Az ezen irányelvben foglalt, a befektetővédelemmel és összeférhetetlenséggel kapcsolatos követelményeket ennélfogva a biztosítási szerződéseken alapuló befektetési csomagokra is alkalmazni kell, és biztosítani kell a koordinációt ezen irányelv és a többi vonatkozó jogszabály, többek között a biztosítási közvetítésről szóló, 2002. december 9-i 2002/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) között.

| (17) | Ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól azokat a személyeket, akik harmadik felek számára nem nyújtanak szolgáltatásokat, de akiknek a tevékenysége kizárólag anyavállalataik, leányvállalataik vagy anyavállalataik más leányvállalatai számára biztosított befektetési szolgáltatásokból áll. |
| --- | --- |

(17)

Ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól azokat a személyeket, akik harmadik felek számára nem nyújtanak szolgáltatásokat, de akiknek a tevékenysége kizárólag anyavállalataik, leányvállalataik vagy anyavállalataik más leányvállalatai számára biztosított befektetési szolgáltatásokból áll.

| (18) | Szintén ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól azokat a személyeket, akik kizárólag eseti alapon, szakmai tevékenységük ellátása során nyújtanak befektetési szolgáltatásokat, feltéve, hogy a tevékenység szabályozott, és a vonatkozó szabályok nem tiltják a befektetési szolgáltatások eseti alapon történő nyújtását. |
| --- | --- |

(18)

Szintén ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól azokat a személyeket, akik kizárólag eseti alapon, szakmai tevékenységük ellátása során nyújtanak befektetési szolgáltatásokat, feltéve, hogy a tevékenység szabályozott, és a vonatkozó szabályok nem tiltják a befektetési szolgáltatások eseti alapon történő nyújtását.

| (19) | Ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól azon személyeket, akik kizárólag a munkavállalói részesedési programok kezeléséből álló befektetési szolgáltatásokat nyújtanak, és emiatt harmadik feleknek nem nyújtanak befektetési szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

(19)

Ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól azon személyeket, akik kizárólag a munkavállalói részesedési programok kezeléséből álló befektetési szolgáltatásokat nyújtanak, és emiatt harmadik feleknek nem nyújtanak befektetési szolgáltatásokat.

| (20) | Ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól a központi bankokat és más, hasonló feladatokat ellátó szerveket, valamint az államadósság kezeléséért – amely fogalom magában foglalja annak befektetését is – felelős vagy abban közreműködő állami szerveket, azon szervek kivételével, amelyek részben vagy egészben állami tulajdonban vannak, és amelyek szerepe kereskedelmi jellegű vagy eszközök megszerzéséhez kapcsolódik. |
| --- | --- |

(20)

Ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól a központi bankokat és más, hasonló feladatokat ellátó szerveket, valamint az államadósság kezeléséért – amely fogalom magában foglalja annak befektetését is – felelős vagy abban közreműködő állami szerveket, azon szervek kivételével, amelyek részben vagy egészben állami tulajdonban vannak, és amelyek szerepe kereskedelmi jellegű vagy eszközök megszerzéséhez kapcsolódik.

| (21) | A Központi Bankok Európai Rendszerének, más, hasonló funkciókat ellátó nemzeti szerveknek és az államadósság kezelésében részt vevő szerveknek adott felmentések rendszerének tisztázására helyénvaló az ilyen felmentéseket korlátozni azokra a szervekre és intézményekre, amelyek feladataikat egy tagállam jogának megfelelően vagy az
  Európai
  Unió jogszabályaiknak megfelelően látják el, valamint azokra a nemzetközi szervekre, amelyeknek egy vagy több tagállam a tagja. |
| --- | --- |

(21)

A Központi Bankok Európai Rendszerének, más, hasonló funkciókat ellátó nemzeti szerveknek és az államadósság kezelésében részt vevő szerveknek adott felmentések rendszerének tisztázására helyénvaló az ilyen felmentéseket korlátozni azokra a szervekre és intézményekre, amelyek feladataikat egy tagállam jogának megfelelően vagy az
  Európai
  Unió jogszabályaiknak megfelelően látják el, valamint azokra a nemzetközi szervekre, amelyeknek egy vagy több tagállam a tagja.

| (22) | Ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól a kollektív befektetési vállalkozásokat és nyugdíjalapokat attól függetlenül, hogy uniós szinten koordináltak-e, valamint az ilyen vállalkozások letétkezelőit vagy alapkezelőit, mivel ezekre a tevékenységeikhez közvetlenül hozzáigazított külön szabályok vonatkoznak. |
| --- | --- |

(22)

Ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól a kollektív befektetési vállalkozásokat és nyugdíjalapokat attól függetlenül, hogy uniós szinten koordináltak-e, valamint az ilyen vállalkozások letétkezelőit vagy alapkezelőit, mivel ezekre a tevékenységeikhez közvetlenül hozzáigazított külön szabályok vonatkoznak.

| (22a) | Az elektromos energia és a földgáz belső piaca megfelelő működésének biztosítása, illetve az átvitelirendszer-üzemeltetői feladatoknak a 2009/72/EK irányelv (11), a 2009/73/EK irányelv (12), a 714/2009/EK rendelet (13), a 715/2009/EK rendelet (14) valamint az e rendeletek nyomán elfogadott hálózati szabályzatok és irányvonalak értelmében történő ellátása érdekében az átvitelirendszer-üzemeltetőknek mentességet kell biztosítani az átviteli jogok megadásakor, akár fizikai átviteli, akár pénzügyi átviteli jogokról van szó, illetve a másodlagos kereskedelemhez való platform biztosításakor. |
| --- | --- |

(22a)

Az elektromos energia és a földgáz belső piaca megfelelő működésének biztosítása, illetve az átvitelirendszer-üzemeltetői feladatoknak a 2009/72/EK irányelv (11), a 2009/73/EK irányelv (12), a 714/2009/EK rendelet (13), a 715/2009/EK rendelet (14) valamint az e rendeletek nyomán elfogadott hálózati szabályzatok és irányvonalak értelmében történő ellátása érdekében az átvitelirendszer-üzemeltetőknek mentességet kell biztosítani az átviteli jogok megadásakor, akár fizikai átviteli, akár pénzügyi átviteli jogokról van szó, illetve a másodlagos kereskedelemhez való platform biztosításakor.

| (23) | Az érintett személynek az ezen irányelv alóli mentesüléshez folyamatosan meg kell felelnie az ilyen mentességre megállapított feltételeknek. Különösen, ha valamely befektetési szolgáltatásokat nyújtó vagy befektetési tevékenységeket végző személy azért mentesül ezen irányelv hatálya alól, mert az ilyen szolgáltatásai vagy tevékenységei – csoportalapon figyelembe véve – a főtevékenységhez képest kiegészítő jellegűek, az érintett személyre már nem vonatkozhat a kiegészítő szolgáltatásokhoz kapcsolódó mentesség, amennyiben az ilyen szolgáltatások nyújtásának vagy az ilyen tevékenységeknek a főtevékenységhez képest kiegészítő jellege megszűnik. |
| --- | --- |

(23)

Az érintett személynek az ezen irányelv alóli mentesüléshez folyamatosan meg kell felelnie az ilyen mentességre megállapított feltételeknek. Különösen, ha valamely befektetési szolgáltatásokat nyújtó vagy befektetési tevékenységeket végző személy azért mentesül ezen irányelv hatálya alól, mert az ilyen szolgáltatásai vagy tevékenységei – csoportalapon figyelembe véve – a főtevékenységhez képest kiegészítő jellegűek, az érintett személyre már nem vonatkozhat a kiegészítő szolgáltatásokhoz kapcsolódó mentesség, amennyiben az ilyen szolgáltatások nyújtásának vagy az ilyen tevékenységeknek a főtevékenységhez képest kiegészítő jellege megszűnik.

| (24) | A befektetők védelme és a pénzügyi rendszer stabilitása érdekében az ezen irányelv által szabályozott befektetési szolgáltatásokat nyújtó és/vagy befektetési tevékenységeket végző személyeknek rendelkezniük kell a székhely szerinti tagállam engedélyével. |
| --- | --- |

(24)

A befektetők védelme és a pénzügyi rendszer stabilitása érdekében az ezen irányelv által szabályozott befektetési szolgáltatásokat nyújtó és/vagy befektetési tevékenységeket végző személyeknek rendelkezniük kell a székhely szerinti tagállam engedélyével.

| (25) | A hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) alapján engedélyezett hitelintézeteknek nincs szükségük további engedélyre ezen irányelv alapján ahhoz, hogy befektetési szolgáltatásokat nyújthassanak vagy befektetési tevékenységeket végezhessenek. Amennyiben valamely hitelintézet úgy dönt, hogy befektetési szolgáltatásokat nyújt vagy befektetési tevékenységeket végez, az illetékes hatóságnak az engedély kiadása előtt meg kell győződnie arról, hogy a hitelintézet megfelel ezen irányelv vonatkozó rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

(25)

A hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) alapján engedélyezett hitelintézeteknek nincs szükségük további engedélyre ezen irányelv alapján ahhoz, hogy befektetési szolgáltatásokat nyújthassanak vagy befektetési tevékenységeket végezhessenek. Amennyiben valamely hitelintézet úgy dönt, hogy befektetési szolgáltatásokat nyújt vagy befektetési tevékenységeket végez, az illetékes hatóságnak az engedély kiadása előtt meg kell győződnie arról, hogy a hitelintézet megfelel ezen irányelv vonatkozó rendelkezéseinek.

| (26) | A strukturált betétek befektetési termék formájában alakultak ki, de egyetlen jogrendszer szerint sem vonatkozik rájuk az uniós szintű befektetővédelem, miközben más strukturált befektetésekre vonatkoznak az ilyen jogszabályok. Ezért helyénvaló erősíteni a befektetők bizalmát és egységesebbé tenni a különböző lakossági befektetési csomagtermék forgalmazását érintő szabályozási bánásmódot annak érdekében, hogy a befektetők védelme megfelelő szintű legyen mindenütt az
  Európai
  Unióban. Ezért ennek az irányelvnek a hatókörébe helyénvaló belevenni a strukturált betéteket. E tekintetben tisztázni kell, hogy a strukturált betétek befektetési termékek, így nem tartalmazzák a kizárólag kamatlábakhoz, mint például az Euriborhoz vagy Liborhoz kötődő
  egyszerű
  betéteket, függetlenül attól, hogy e kamatlábak előre meghatározottak, rögzítettek vagy változóak.
  Az egyszerű betétek ezért nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá. |
| --- | --- |

(26)

A strukturált betétek befektetési termék formájában alakultak ki, de egyetlen jogrendszer szerint sem vonatkozik rájuk az uniós szintű befektetővédelem, miközben más strukturált befektetésekre vonatkoznak az ilyen jogszabályok. Ezért helyénvaló erősíteni a befektetők bizalmát és egységesebbé tenni a különböző lakossági befektetési csomagtermék forgalmazását érintő szabályozási bánásmódot annak érdekében, hogy a befektetők védelme megfelelő szintű legyen mindenütt az
  Európai
  Unióban. Ezért ennek az irányelvnek a hatókörébe helyénvaló belevenni a strukturált betéteket. E tekintetben tisztázni kell, hogy a strukturált betétek befektetési termékek, így nem tartalmazzák a kizárólag kamatlábakhoz, mint például az Euriborhoz vagy Liborhoz kötődő
  egyszerű
  betéteket, függetlenül attól, hogy e kamatlábak előre meghatározottak, rögzítettek vagy változóak.
  Az egyszerű betétek ezért nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá.

| (27) | A befektetők
  Európai
  Unión belüli védelmének erősítése érdekében helyénvaló korlátozni azokat a feltételeket, amelyek mellett a tagállamok kizárhatják ennek az irányelvnek az alkalmazását az ügyfeleik számára befektetési szolgáltatásokat nyújtó személyeknél, amely ügyfelek így nem részesülnek az irányelv szerinti védelemben. Különösen fontos megkövetelni, hogy a tagállamok legalább az ezen irányelvben lefektetettekkel analóg követelményeket támasszanak azokkal a személyekkel szemben – nevezetesen az engedélyezés fázisában, hírnevük és tapasztaltságuk, valamint a tulajdonosok alkalmasságának megítélése során, az eredeti engedély feltételeinek felülvizsgálatakor és a folyamatos felügyelet során –, valamint üzleti kötelezettségeikkel kapcsolatos magatartásukkal szemben. |
| --- | --- |

(27)

A befektetők
  Európai
  Unión belüli védelmének erősítése érdekében helyénvaló korlátozni azokat a feltételeket, amelyek mellett a tagállamok kizárhatják ennek az irányelvnek az alkalmazását az ügyfeleik számára befektetési szolgáltatásokat nyújtó személyeknél, amely ügyfelek így nem részesülnek az irányelv szerinti védelemben. Különösen fontos megkövetelni, hogy a tagállamok legalább az ezen irányelvben lefektetettekkel analóg követelményeket támasszanak azokkal a személyekkel szemben – nevezetesen az engedélyezés fázisában, hírnevük és tapasztaltságuk, valamint a tulajdonosok alkalmasságának megítélése során, az eredeti engedély feltételeinek felülvizsgálatakor és a folyamatos felügyelet során –, valamint üzleti kötelezettségeikkel kapcsolatos magatartásukkal szemben.

| (28) | Olyan esetekben, ha valamely befektetési vállalkozás nem rendszeres alapon nyújt egy vagy több olyan befektetési szolgáltatást, vagy egy vagy több olyan befektetési tevékenységet végez, amelyre engedélye nem terjed ki, ezen irányelv alapján nincs szükség további engedélyre. |
| --- | --- |

(28)

Olyan esetekben, ha valamely befektetési vállalkozás nem rendszeres alapon nyújt egy vagy több olyan befektetési szolgáltatást, vagy egy vagy több olyan befektetési tevékenységet végez, amelyre engedélye nem terjed ki, ezen irányelv alapján nincs szükség további engedélyre.

| (29) | Ezen irányelv alkalmazásában a megbízások fogadásával és továbbításával kapcsolatos üzleti tevékenység körébe kell tartoznia két vagy több befektető összehozásának, és ezzel e befektetők között ügyletek létrehozásának. |
| --- | --- |

(29)

Ezen irányelv alkalmazásában a megbízások fogadásával és továbbításával kapcsolatos üzleti tevékenység körébe kell tartoznia két vagy több befektető összehozásának, és ezzel e befektetők között ügyletek létrehozásának.

| (30) | A saját maguk által kibocsátott pénzügyi eszközöket forgalmazó befektetési vállalkozásoknak és hitelintézeteknek ezen irányelv rendelkezéseinek hatálya alá kell tartozniuk, amikor ügyfeleiknek befektetési tanácsot biztosítanak. A bizonytalanság kiküszöbölése és a befektetővédelem megerősítése érdekében helyénvaló előírni ezen irányelv alkalmazását, akkor is, amikor az elsődleges piacon a befektetési vállalkozások és a hitelintézetek saját maguk által kibocsátott pénzügyi eszközöket forgalmaznak, tanácsadás biztosítása nélkül. E célból a megbízások ügyfelek nevében történő végrehajtásának szolgáltatására adott fogalommeghatározást ki kell terjeszteni. |
| --- | --- |

(30)

A saját maguk által kibocsátott pénzügyi eszközöket forgalmazó befektetési vállalkozásoknak és hitelintézeteknek ezen irányelv rendelkezéseinek hatálya alá kell tartozniuk, amikor ügyfeleiknek befektetési tanácsot biztosítanak. A bizonytalanság kiküszöbölése és a befektetővédelem megerősítése érdekében helyénvaló előírni ezen irányelv alkalmazását, akkor is, amikor az elsődleges piacon a befektetési vállalkozások és a hitelintézetek saját maguk által kibocsátott pénzügyi eszközöket forgalmaznak, tanácsadás biztosítása nélkül. E célból a megbízások ügyfelek nevében történő végrehajtásának szolgáltatására adott fogalommeghatározást ki kell terjeszteni.

| (31) | A kölcsönös elismerés és a székhely szerinti tagállam általi felügyelet elve megköveteli, hogy a tagállamok illetékes hatóságai ne adják meg az engedélyt, vagy azt vonják vissza, amennyiben a működési tervek tartalma, a földrajzi elhelyezkedés vagy a ténylegesen végrehajtott tevékenységek világosan jelzik, hogy a befektetési vállalkozás azért választotta az egyik tagállam jogrendszerét, hogy elkerülje azon másik tagállam területén hatályos szigorúbb előírásokat, ahol a tevékenységének nagyobb részét végezni szándékozik vagy ténylegesen végzi. A jogi személy befektetési vállalkozásokat abban a tagállamban kell engedélyezni, amelyben a létesítő okirat szerinti székhelyük van. A nem jogi személy befektetési vállalkozásokat abban a tagállamban kell engedélyezni, ahol azok központi irodája van. A tagállamoknak ezenfelül meg kell követelniük, hogy a befektetési vállalkozás központi irodája mindig a székhely szerinti tagállamban legyen, és hogy az ténylegesen ott is működjön. |
| --- | --- |

(31)

A kölcsönös elismerés és a székhely szerinti tagállam általi felügyelet elve megköveteli, hogy a tagállamok illetékes hatóságai ne adják meg az engedélyt, vagy azt vonják vissza, amennyiben a működési tervek tartalma, a földrajzi elhelyezkedés vagy a ténylegesen végrehajtott tevékenységek világosan jelzik, hogy a befektetési vállalkozás azért választotta az egyik tagállam jogrendszerét, hogy elkerülje azon másik tagállam területén hatályos szigorúbb előírásokat, ahol a tevékenységének nagyobb részét végezni szándékozik vagy ténylegesen végzi. A jogi személy befektetési vállalkozásokat abban a tagállamban kell engedélyezni, amelyben a létesítő okirat szerinti székhelyük van. A nem jogi személy befektetési vállalkozásokat abban a tagállamban kell engedélyezni, ahol azok központi irodája van. A tagállamoknak ezenfelül meg kell követelniük, hogy a befektetési vállalkozás központi irodája mindig a székhely szerinti tagállamban legyen, és hogy az ténylegesen ott is működjön.

| (32) | A pénzügyi szektorbeli részesedésszerzések és részesedésnövelések prudenciális értékelésének eljárási szabályai és az értékelés kritériumai tekintetében történő módosításáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) részletes kritériumokat adott meg a befektetési vállalkozásban javasolt befolyásszerzés prudenciális értékelésére és alkalmazásuk eljárására. Az értékelési folyamat jogbiztonságának, egyértelműségének és előreláthatóságának biztosítása – tekintettel az értékelési folyamatra – valamint annak eredménye érdekében erősíteni kell a 2007/44/EK irányelvben rögzített prudenciális értékelés folyamatát. Ezen belül az illetékes hatóságoknak minősíteniük kell a javasolt szerző fél alkalmasságát és a javasolt részesedésszerzés pénzügyi megbízhatóságát, a következő kritériumok mindegyike szerint: a részesedést szerezni kívánó jó hírneve; a befektetési vállalkozás üzleti tevékenységét a jövőben irányító bármely személy jó hírneve és tapasztalata; a javasolt részesedést szerző fél pénzügyi megbízhatósága; az, hogy a befektetési vállalkozás képes lesz-e megfelelni az ezen irányelven és más irányelveken, nevezetesen a 2002/87/EK irányelven (16), valamint a 2006/49/EK irányelven (17) alapuló prudenciális követelményeknek;
  a részesedésszerzés erősíti-e az összeférhetetlenséget;
  léteznek-e ésszerű okok annak feltételezésére, hogy a 2005/60/EK irányelv (18) 1. cikke értelmében vett pénzmosást vagy terrorizmus finanszírozását követnek vagy követtek el, illetve kísérelnek vagy kíséreltek meg, vagy hogy a tervezett részesedésszerzés növelheti annak kockázatát. |
| --- | --- |

(32)

A pénzügyi szektorbeli részesedésszerzések és részesedésnövelések prudenciális értékelésének eljárási szabályai és az értékelés kritériumai tekintetében történő módosításáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) részletes kritériumokat adott meg a befektetési vállalkozásban javasolt befolyásszerzés prudenciális értékelésére és alkalmazásuk eljárására. Az értékelési folyamat jogbiztonságának, egyértelműségének és előreláthatóságának biztosítása – tekintettel az értékelési folyamatra – valamint annak eredménye érdekében erősíteni kell a 2007/44/EK irányelvben rögzített prudenciális értékelés folyamatát. Ezen belül az illetékes hatóságoknak minősíteniük kell a javasolt szerző fél alkalmasságát és a javasolt részesedésszerzés pénzügyi megbízhatóságát, a következő kritériumok mindegyike szerint: a részesedést szerezni kívánó jó hírneve; a befektetési vállalkozás üzleti tevékenységét a jövőben irányító bármely személy jó hírneve és tapasztalata; a javasolt részesedést szerző fél pénzügyi megbízhatósága; az, hogy a befektetési vállalkozás képes lesz-e megfelelni az ezen irányelven és más irányelveken, nevezetesen a 2002/87/EK irányelven (16), valamint a 2006/49/EK irányelven (17) alapuló prudenciális követelményeknek;
  a részesedésszerzés erősíti-e az összeférhetetlenséget;
  léteznek-e ésszerű okok annak feltételezésére, hogy a 2005/60/EK irányelv (18) 1. cikke értelmében vett pénzmosást vagy terrorizmus finanszírozását követnek vagy követtek el, illetve kísérelnek vagy kíséreltek meg, vagy hogy a tervezett részesedésszerzés növelheti annak kockázatát.

| (33) | A székhely szerinti tagállamban engedélyezett befektetési vállalkozásnak az
  Európai
  Unió egész területén jogosultnak kell lennie befektetési szolgáltatások nyújtására, illetve befektetési tevékenységek végzésére anélkül, hogy külön engedélyt kelljen kérnie azon tagállam illetékes hatóságától, ahol ilyen szolgáltatásokat nyújtani, illetve ilyen tevékenységeket végezni kíván. |
| --- | --- |

(33)

A székhely szerinti tagállamban engedélyezett befektetési vállalkozásnak az
  Európai
  Unió egész területén jogosultnak kell lennie befektetési szolgáltatások nyújtására, illetve befektetési tevékenységek végzésére anélkül, hogy külön engedélyt kelljen kérnie azon tagállam illetékes hatóságától, ahol ilyen szolgáltatásokat nyújtani, illetve ilyen tevékenységeket végezni kíván.

| (34) | Mivel egyes befektetési vállalkozások mentesek a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) által megállapított egyes kötelezettségek alól, ezeket kötelezni kell arra, hogy rendelkezzenek vagy meghatározott legkisebb összegű tőkével, vagy szakmai felelősségbiztosítással, vagy e kettő kombinációjával. Az ilyen biztosítás összege kiigazításainak figyelembe kell vennie a biztosítási közvetítésről szóló 2002/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv keretében végzett kiigazításokat. A tőkemegfelelési célból alkalmazott ilyen különleges elbánás nem sérthet semmiféle, a tőkemegfelelésről szóló uniós jogszabályok jövőbeni változásai alapján az ilyen vállalkozások megfelelő kezelésére vonatkozó határozatot. |
| --- | --- |

(34)

Mivel egyes befektetési vállalkozások mentesek a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) által megállapított egyes kötelezettségek alól, ezeket kötelezni kell arra, hogy rendelkezzenek vagy meghatározott legkisebb összegű tőkével, vagy szakmai felelősségbiztosítással, vagy e kettő kombinációjával. Az ilyen biztosítás összege kiigazításainak figyelembe kell vennie a biztosítási közvetítésről szóló 2002/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv keretében végzett kiigazításokat. A tőkemegfelelési célból alkalmazott ilyen különleges elbánás nem sérthet semmiféle, a tőkemegfelelésről szóló uniós jogszabályok jövőbeni változásai alapján az ilyen vállalkozások megfelelő kezelésére vonatkozó határozatot.

| (35) | Mivel a prudenciális szabályozás hatókörét azon jogalanyokra kell korlátozni, amelyek kereskedési könyv szakmai alapon történő vezetése révén a piac többi résztvevője felé partnerkockázat forrását képezik, ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól azon szervezeteket, amelyek pénzügyi eszközökkel saját számlára kereskednek, beleértve az irányelv által szabályozott árualapú származtatott ügyleteket is, valamint amelyek főtevékenységük ügyfeleinek – csoportalapon figyelembe véve – a főtevékenységükhöz képest kiegészítő alapon nyújtanak árualapú származtatott ügyletek tekintetében befektetési szolgáltatásokat, feltéve, hogy ez a főtevékenység ezen irányelv értelmében nem befektetési szolgáltatások nyújtása. |
| --- | --- |

(35)

Mivel a prudenciális szabályozás hatókörét azon jogalanyokra kell korlátozni, amelyek kereskedési könyv szakmai alapon történő vezetése révén a piac többi résztvevője felé partnerkockázat forrását képezik, ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól azon szervezeteket, amelyek pénzügyi eszközökkel saját számlára kereskednek, beleértve az irányelv által szabályozott árualapú származtatott ügyleteket is, valamint amelyek főtevékenységük ügyfeleinek – csoportalapon figyelembe véve – a főtevékenységükhöz képest kiegészítő alapon nyújtanak árualapú származtatott ügyletek tekintetében befektetési szolgáltatásokat, feltéve, hogy ez a főtevékenység ezen irányelv értelmében nem befektetési szolgáltatások nyújtása.

| (36) | A befektetők védelme érdekében a befektető értékpapírokra vonatkozó tulajdonjogát és más hasonló jogait, valamint a valamely vállalkozásra bízott pénzeszközeivel kapcsolatos jogait el kell különíteni a vállalkozás jogaitól. Ez az alapelv ugyanakkor a vállalkozást nem gátolhatja meg abban, hogy a saját nevében, de a befektető érdekében üzleti tevékenységet végezzen, ha ezt az ügylet jellege megköveteli, és a befektető ezzel egyetért, például értékpapír-kölcsönzés esetén. |
| --- | --- |

(36)

A befektetők védelme érdekében a befektető értékpapírokra vonatkozó tulajdonjogát és más hasonló jogait, valamint a valamely vállalkozásra bízott pénzeszközeivel kapcsolatos jogait el kell különíteni a vállalkozás jogaitól. Ez az alapelv ugyanakkor a vállalkozást nem gátolhatja meg abban, hogy a saját nevében, de a befektető érdekében üzleti tevékenységet végezzen, ha ezt az ügylet jellege megköveteli, és a befektető ezzel egyetért, például értékpapír-kölcsönzés esetén.

| (37) | Az ügyfelek eszközeinek védelmét érintő előírások döntő fontosságú eszközt jelentenek az ügyfelek védelmére a szolgáltatásnyújtás és a tevékenységek során. Ezek az előírások kizárhatók, amikor pénzeszközök és pénzügyi eszközök teljes körű tulajdonjoga átkerül egy befektetési vállalkozáshoz, hogy bármely jelenlegi vagy jövőbeli, tényleges vagy függő vagy várható kötelezettségekre fedezetet adjanak. Ez a tág lehetőség bizonytalanságot teremthet és veszélyeztetheti az ügyfelek eszközeinek védelmére vonatkozó előírások hathatósságát. Ily módon legalább akkor, amikor lakossági ügyfelek eszközei érintettek, helyénvaló korlátozni a befektetési vállalkozásoknak azt a lehetőségét, hogy tulajdonjog-átruházásos pénzügyi biztosítékokról szóló megállapodásokat kössenek a 2002. június 6-i 2002/47/EK, a pénzügyi biztosítékokra vonatkozó megállapodásokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv (19) alapján, kötelezettségeik teljesítésének biztosítása vagy más módon történő fedezete céljából. |
| --- | --- |

(37)

Az ügyfelek eszközeinek védelmét érintő előírások döntő fontosságú eszközt jelentenek az ügyfelek védelmére a szolgáltatásnyújtás és a tevékenységek során. Ezek az előírások kizárhatók, amikor pénzeszközök és pénzügyi eszközök teljes körű tulajdonjoga átkerül egy befektetési vállalkozáshoz, hogy bármely jelenlegi vagy jövőbeli, tényleges vagy függő vagy várható kötelezettségekre fedezetet adjanak. Ez a tág lehetőség bizonytalanságot teremthet és veszélyeztetheti az ügyfelek eszközeinek védelmére vonatkozó előírások hathatósságát. Ily módon legalább akkor, amikor lakossági ügyfelek eszközei érintettek, helyénvaló korlátozni a befektetési vállalkozásoknak azt a lehetőségét, hogy tulajdonjog-átruházásos pénzügyi biztosítékokról szóló megállapodásokat kössenek a 2002. június 6-i 2002/47/EK, a pénzügyi biztosítékokra vonatkozó megállapodásokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv (19) alapján, kötelezettségeik teljesítésének biztosítása vagy más módon történő fedezete céljából.

| (38) | A befektetési vállalkozásoknál erősíteni kell a vezető testületek szerepét, a vállalkozások józan és körültekintő vezetésének biztosítása, a piac integritásának előmozdítása és a befektetők érdekeinek védelme érdekében.
  A vállalatirányítás egységes megközelítése érdekében a lehető legnagyobb mértékben összhangba kell hozni a befektetési vállalkozásokra vonatkozó követelményeket az .../.../EU irányelvben [a tőkekövetelményekről szóló IV. irányelv] foglaltakkal, és biztosítani kell, hogy e követelmények arányosak legyenek üzleti tevékenységük jellegével, méretével és komplexitásával. Egy befektetési vállalkozás vezető testületének ügyvezető tagja az összeférhetetlenség megelőzése érdekében nem lehet ügyvezető tagja egy kereskedési helyszín vezető testületének is, de lehet ilyen testület nem ügyvezető tagja, például a felhasználók részvételének biztosítása érdekében a döntéshozatalban.
  A befektetési vállalkozás teljes vezető testületének mindenkor elegendő időt kell fordítania feladataira és megfelelő ismeret, készség és tapasztalat birtokában kell lennie, hogy képes legyen a befektetési vállalkozás tevékenységének és fő kockázati kitettségeinek megértésére. A csordaszellem elkerülése és a kritikus gondolkodás elősegítése érdekében a befektetési vállalkozások vezető testületeinek kellően változatosnak kell lenniük az életkor, nem, földrajzi eredet, képzettségi és szakmai háttér tekintetében, hogy sokféle nézetet és tapasztalatot képviseljenek. A nemek közötti egyensúly különösen fontos a demográfiai valóság megfelelő képviseletének biztosítása érdekében.
  Ha létezik, akkor a vezető testületben való munkavállalói képviseletet – egy meghatározó perspektíva és az intézmény belső működésére vonatkozó valódi ismeretek hozzáadása révén – a sokszínűség növelése pozitív módjának kell tekinteni. Továbbá mechanizmusokat kell kialakítani annak biztosítására, hogy súlyos hivatali visszásságok esetén a vezető testületek tagjai elszámoltathatóak legyenek. |
| --- | --- |

(38)

A befektetési vállalkozásoknál erősíteni kell a vezető testületek szerepét, a vállalkozások józan és körültekintő vezetésének biztosítása, a piac integritásának előmozdítása és a befektetők érdekeinek védelme érdekében.
  A vállalatirányítás egységes megközelítése érdekében a lehető legnagyobb mértékben összhangba kell hozni a befektetési vállalkozásokra vonatkozó követelményeket az .../.../EU irányelvben [a tőkekövetelményekről szóló IV. irányelv] foglaltakkal, és biztosítani kell, hogy e követelmények arányosak legyenek üzleti tevékenységük jellegével, méretével és komplexitásával. Egy befektetési vállalkozás vezető testületének ügyvezető tagja az összeférhetetlenség megelőzése érdekében nem lehet ügyvezető tagja egy kereskedési helyszín vezető testületének is, de lehet ilyen testület nem ügyvezető tagja, például a felhasználók részvételének biztosítása érdekében a döntéshozatalban.
  A befektetési vállalkozás teljes vezető testületének mindenkor elegendő időt kell fordítania feladataira és megfelelő ismeret, készség és tapasztalat birtokában kell lennie, hogy képes legyen a befektetési vállalkozás tevékenységének és fő kockázati kitettségeinek megértésére. A csordaszellem elkerülése és a kritikus gondolkodás elősegítése érdekében a befektetési vállalkozások vezető testületeinek kellően változatosnak kell lenniük az életkor, nem, földrajzi eredet, képzettségi és szakmai háttér tekintetében, hogy sokféle nézetet és tapasztalatot képviseljenek. A nemek közötti egyensúly különösen fontos a demográfiai valóság megfelelő képviseletének biztosítása érdekében.
  Ha létezik, akkor a vezető testületben való munkavállalói képviseletet – egy meghatározó perspektíva és az intézmény belső működésére vonatkozó valódi ismeretek hozzáadása révén – a sokszínűség növelése pozitív módjának kell tekinteni. Továbbá mechanizmusokat kell kialakítani annak biztosítására, hogy súlyos hivatali visszásságok esetén a vezető testületek tagjai elszámoltathatóak legyenek.

| (39) | A befektetési vállalkozások tevékenységei felett gyakorolt felügyelet és ellenőrzés érdekében a vezető testület felelős és elszámoltatható a befektetési vállalkozás átfogó stratégiájáért, figyelembe véve a befektetési vállalkozás üzleti és kockázati profilját. A vezető testületnek egyértelmű felelősségeket kell viselnie a befektetési vállalkozás teljes üzleti ciklusa során a vállalkozás stratégiai célkitűzéseinek beazonosítása és meghatározása, belső szervezetének jóváhagyása területén – ideértve a munkavállalók kiválasztásának és képzésének kritériumait –, a szolgáltatásnyújtást és a tevékenységet irányító átfogó szabályozások meghatározásában – ideértve a kereskedelmi személyzet díjazását –, és az ügyfelek számára forgalmazható új termékek jóváhagyásában. A befektetési vállalkozások időszakonkénti ellenőrzése, valamint stratégiai célkitűzéseik, belső szervezetük és a szolgáltatásnyújtással és a tevékenységekkel kapcsolatos szabályozásaik értékelése biztosíthatja, hogy folyamatosan józan és körültekintő vezetést tudjanak biztosítani a piacok integritása és a befektetők védelme érdekében. |
| --- | --- |

(39)

A befektetési vállalkozások tevékenységei felett gyakorolt felügyelet és ellenőrzés érdekében a vezető testület felelős és elszámoltatható a befektetési vállalkozás átfogó stratégiájáért, figyelembe véve a befektetési vállalkozás üzleti és kockázati profilját. A vezető testületnek egyértelmű felelősségeket kell viselnie a befektetési vállalkozás teljes üzleti ciklusa során a vállalkozás stratégiai célkitűzéseinek beazonosítása és meghatározása, belső szervezetének jóváhagyása területén – ideértve a munkavállalók kiválasztásának és képzésének kritériumait –, a szolgáltatásnyújtást és a tevékenységet irányító átfogó szabályozások meghatározásában – ideértve a kereskedelmi személyzet díjazását –, és az ügyfelek számára forgalmazható új termékek jóváhagyásában. A befektetési vállalkozások időszakonkénti ellenőrzése, valamint stratégiai célkitűzéseik, belső szervezetük és a szolgáltatásnyújtással és a tevékenységekkel kapcsolatos szabályozásaik értékelése biztosíthatja, hogy folyamatosan józan és körültekintő vezetést tudjanak biztosítani a piacok integritása és a befektetők védelme érdekében.

| (40) | A sok befektetési vállalkozás által egyidejűleg végzett tevékenységek bővülő köre megnövelte az összeférhetetlenség lehetőségét az ilyen tevékenységek és ügyfeleik érdekei között. Szükséges ezért szabályokat előírni annak biztosítására, hogy az ilyen összeférhetetlenség ne érintse hátrányosan az ügyfelek érdekeit.
  ▐ |
| --- | --- |

(40)

A sok befektetési vállalkozás által egyidejűleg végzett tevékenységek bővülő köre megnövelte az összeférhetetlenség lehetőségét az ilyen tevékenységek és ügyfeleik érdekei között. Szükséges ezért szabályokat előírni annak biztosítására, hogy az ilyen összeférhetetlenség ne érintse hátrányosan az ügyfelek érdekeit.

▐

| (42) | A 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a befektetési vállalkozások szervezeti követelményei és működési feltételei, valamint az irányelv alkalmazásában meghatározott kifejezések tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006. augusztus 10-i 2006/73/EK bizottsági irányelv (20) megengedi a tagállamoknak, hogy előírják a befektetési vállalkozásokkal szembeni szervezeti követelményekkel összefüggésben az ügyfélmegbízásokkal kapcsolatos telefonbeszélgetések vagy elektronikus kommunikáció rögzítését. Az ügyfélmegbízásokat érintő telefonbeszélgetések és az elektronikus kommunikáció rögzítése összhangban van az Európai Unió Alapjogi Chartájával és indokolt a befektetővédelem megerősítése, a piacfelügyelet javítása és a jogbiztonság növelése érdekében, a befektetési vállalkozások és ügyfelek érdekeinek megfelelően. Az ilyen nyilvántartások fontosságát a Bizottságnak készült, az Európai Értékpapír-piaci Szabályozók Bizottsága által 2010. július 29-én kiadott technikai tanácsadás is említi. Ezekből az okokból következően helyénvaló ebben az irányelvben előírni azokat az elveket, amelyek az ügyfélmegbízásokat érintő telefonbeszélgetések vagy elektronikus kommunikáció rögzítésére vonatkoznak.
  A lakossági ügyfelek és a pénzügyi intézmények közötti kommunikáció esetében indokolt, hogy a tagállamok az ilyen kommunikációról inkább megfelelő írásos nyilvántartásokat fogadhassanak el a területükön letelepedett pénzügyi intézmények és a területükön található fióktelepek vonatkozásában. |
| --- | --- |

(42)

A 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a befektetési vállalkozások szervezeti követelményei és működési feltételei, valamint az irányelv alkalmazásában meghatározott kifejezések tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006. augusztus 10-i 2006/73/EK bizottsági irányelv (20) megengedi a tagállamoknak, hogy előírják a befektetési vállalkozásokkal szembeni szervezeti követelményekkel összefüggésben az ügyfélmegbízásokkal kapcsolatos telefonbeszélgetések vagy elektronikus kommunikáció rögzítését. Az ügyfélmegbízásokat érintő telefonbeszélgetések és az elektronikus kommunikáció rögzítése összhangban van az Európai Unió Alapjogi Chartájával és indokolt a befektetővédelem megerősítése, a piacfelügyelet javítása és a jogbiztonság növelése érdekében, a befektetési vállalkozások és ügyfelek érdekeinek megfelelően. Az ilyen nyilvántartások fontosságát a Bizottságnak készült, az Európai Értékpapír-piaci Szabályozók Bizottsága által 2010. július 29-én kiadott technikai tanácsadás is említi. Ezekből az okokból következően helyénvaló ebben az irányelvben előírni azokat az elveket, amelyek az ügyfélmegbízásokat érintő telefonbeszélgetések vagy elektronikus kommunikáció rögzítésére vonatkoznak.
  A lakossági ügyfelek és a pénzügyi intézmények közötti kommunikáció esetében indokolt, hogy a tagállamok az ilyen kommunikációról inkább megfelelő írásos nyilvántartásokat fogadhassanak el a területükön letelepedett pénzügyi intézmények és a területükön található fióktelepek vonatkozásában.

| (43) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell a személyes adatok védelméhez való jog tiszteletben tartását a személyes adatok ezen irányelv alkalmazása során történő feldolgozására irányadó, a személyes adatok kezelése vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (21),
  valamint az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i
  2002/58/EK
  európai parlamenti és tanácsi
  irányelvnek (22) megfelelően
  , amely a személyes adatok ezen irányelv alkalmazása során történő feldolgozását szabályozza
  . Ennek a védelemnek ugyanis ki kell terjednie a telefonos és elektronikus felvételek készítésére.
  A személyes adatoknak az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (23) létrehozott európai felügyeleti hatóság (az Európai Értékpapír-piaci Hatóság – EÉPH) általi, ezen irányelv alkalmazása során történő feldolgozása a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (24) hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(43)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell a személyes adatok védelméhez való jog tiszteletben tartását a személyes adatok ezen irányelv alkalmazása során történő feldolgozására irányadó, a személyes adatok kezelése vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (21),
  valamint az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i
  2002/58/EK
  európai parlamenti és tanácsi
  irányelvnek (22) megfelelően
  , amely a személyes adatok ezen irányelv alkalmazása során történő feldolgozását szabályozza
  . Ennek a védelemnek ugyanis ki kell terjednie a telefonos és elektronikus felvételek készítésére.
  A személyes adatoknak az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (23) létrehozott európai felügyeleti hatóság (az Európai Értékpapír-piaci Hatóság – EÉPH) általi, ezen irányelv alkalmazása során történő feldolgozása a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (24) hatálya alá tartozik.

| (44) | A kereskedési technológia alkalmazása az elmúlt évtizedben jelentősen fejlődött, és jelenleg a piaci szereplők kiterjedten használják. Sok piaci szereplő alkalmazza mostanában az algoritmikus kereskedést, amikor egy számítógépes algoritmus automatikusan meghatározza egy megbízást vonatkozásait, minimális emberi beavatkozással, vagy anélkül. Az algoritmikus kereskedés egy sajátos részét képezi a nagyfrekvenciájú kereskedés, amikor a kereskedési rendszer nagy sebességgel
  , jellemzően milliszekundumok vagy mikroszekundumok alatt
  elemzi az adatokat vagy a piactól kapott jelzéseket, és aztán arra az elemzésre reagálva nagy számban küld vagy frissít megbízásokat, nagyon rövid időn belül. A nagyfrekvenciájú kereskedést jellemzően olyan kereskedők végzik, akik saját tőkéjükkel kereskednek, és ahelyett, hogy önmagában stratégiát jelentene,
  gyakran jár azzal, hogy
  a kifinomult technológiát arra használják, hogy hagyományosabb kereskedési stratégiákat valósítsanak meg vele, amilyen az árjegyzés vagy az arbitrázs. |
| --- | --- |

(44)

A kereskedési technológia alkalmazása az elmúlt évtizedben jelentősen fejlődött, és jelenleg a piaci szereplők kiterjedten használják. Sok piaci szereplő alkalmazza mostanában az algoritmikus kereskedést, amikor egy számítógépes algoritmus automatikusan meghatározza egy megbízást vonatkozásait, minimális emberi beavatkozással, vagy anélkül. Az algoritmikus kereskedés egy sajátos részét képezi a nagyfrekvenciájú kereskedés, amikor a kereskedési rendszer nagy sebességgel
  , jellemzően milliszekundumok vagy mikroszekundumok alatt
  elemzi az adatokat vagy a piactól kapott jelzéseket, és aztán arra az elemzésre reagálva nagy számban küld vagy frissít megbízásokat, nagyon rövid időn belül. A nagyfrekvenciájú kereskedést jellemzően olyan kereskedők végzik, akik saját tőkéjükkel kereskednek, és ahelyett, hogy önmagában stratégiát jelentene,
  gyakran jár azzal, hogy
  a kifinomult technológiát arra használják, hogy hagyományosabb kereskedési stratégiákat valósítsanak meg vele, amilyen az árjegyzés vagy az arbitrázs.

| (45) | A Tanácsnak az
  Európai
  Unió pénzügyi felügyeletének megerősítéséről szóló 2009. júniusi megállapításaival összhangban és az
  Európai
  Unió pénzügyi piacai számára kialakítandó egységes szabálykönyvhöz való hozzájárulás, a tagállamok és a piaci szereplők számára az egyenlő versenyfeltételek további fejlesztése, a befektetők védelmének fokozása, valamint a felügyelet és az érvényesítés javítása érdekében az
  Európai
  Unió kötelezettséget vállalt a tagállamok rendelkezésére álló mérlegelési jogkörök minimalizálására az
  Európai
  Unió pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó jogszabályaiban. Amellett, hogy ez az irányelv közös rendszert vezet be az ügyfélmegbízásokat érintő telefonbeszélgetések vagy elektronikus kommunikáció rögzítésére, helyénvaló csökkenteni az illetékes hatóságok lehetőségét a felügyeleti feladatok kiadására bizonyos esetekben, valamint korlátozni a mérlegelési jogköröket a meghatalmazottakra és a fióktelepek beszámolására vonatkozó követelményekben.
  Míg azonban ezen irányelv szerint az illetékes hatóságok felelnek a befektetők védelmének biztosításáért, az irányelvben nem szerepel olyan kitétel, amely megakadályozná a tagállamokat az illetékes hatóságok mellett más hatóságok kijelölésében is, amelyek a lakossági befektetők védelmének erősítése érdekében szintén monitorozzák a piacokat. |
| --- | --- |

(45)

A Tanácsnak az
  Európai
  Unió pénzügyi felügyeletének megerősítéséről szóló 2009. júniusi megállapításaival összhangban és az
  Európai
  Unió pénzügyi piacai számára kialakítandó egységes szabálykönyvhöz való hozzájárulás, a tagállamok és a piaci szereplők számára az egyenlő versenyfeltételek további fejlesztése, a befektetők védelmének fokozása, valamint a felügyelet és az érvényesítés javítása érdekében az
  Európai
  Unió kötelezettséget vállalt a tagállamok rendelkezésére álló mérlegelési jogkörök minimalizálására az
  Európai
  Unió pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó jogszabályaiban. Amellett, hogy ez az irányelv közös rendszert vezet be az ügyfélmegbízásokat érintő telefonbeszélgetések vagy elektronikus kommunikáció rögzítésére, helyénvaló csökkenteni az illetékes hatóságok lehetőségét a felügyeleti feladatok kiadására bizonyos esetekben, valamint korlátozni a mérlegelési jogköröket a meghatalmazottakra és a fióktelepek beszámolására vonatkozó követelményekben.
  Míg azonban ezen irányelv szerint az illetékes hatóságok felelnek a befektetők védelmének biztosításáért, az irányelvben nem szerepel olyan kitétel, amely megakadályozná a tagállamokat az illetékes hatóságok mellett más hatóságok kijelölésében is, amelyek a lakossági befektetők védelmének erősítése érdekében szintén monitorozzák a piacokat.

| (46) | A technikai fejlődés lehetővé tette a nagyfrekvenciájú kereskedést és az üzleti modellek evolúcióját. A nagyfrekvenciájú kereskedést megkönnyíti a piaci szereplők létesítményeinek közös ügyintézési helyen, a kereskedési helyszín számítógépes központjának („matching engine”) szoros fizikai közelségében történő elhelyezése. A rendezett és tisztességes kereskedési feltételek biztosítása érdekében alapvető előírni a kereskedési helyszíneknek, hogy ezeket a közös ügyintézési helyről végzett szolgáltatásokat megkülönböztetésmentesen, tisztességesen és átláthatóan nyújtsák.
  A nagyfrekvenciájú kereskedési technológia használata megnövelte a befektetők kereskedésének gyorsaságát, teljesítőképességét és összetettségét. A piaci szereplők számára lehetővé tette azt is, hogy megkönnyítsék ügyfeleik közvetlen hozzáférését a piacokhoz, az ő kereskedési rendszereiken keresztül, közvetlen
  piaci
  hozzáféréssel, vagy szponzorált hozzáféréssel. A kereskedési technológia hozott hasznokat a piac számára, és általában a piaci szereplők számára, amilyen például a szélesebb körű részvétel a piacokon, a
  vitathatóan
  megnövekedett likviditás –
  mivel kétségek merülnek fel a likviditás tényleges mélysége kapcsán –
  a szűkebb kamatláb-különbözetek, csökkenő rövid távú volatilitás, és az, hogy jobb
  az árképzés és
  a megbízások végrehajtása az ügyfél számára. Mégis, ez a
  nagyfrekvenciájú
  kereskedési technológia számos potenciális kockázat kialakulását is eredményezi, amilyen például a kereskedési helyszínek rendszereinek túlterhelési kockázata a megbízások nagy száma miatt, az algoritmikus kereskedés kockázatai, amelyek párhuzamos vagy téves megbízásokat generálhatnak, vagy más működési zavar révén rendellenes piacot teremthetnek. Ezenkívül fennáll az a kockázat, hogy az algoritmikus kereskedési rendszerek túlreagálhatnak más piaci eseményeket, ami egy már fennálló piaci probléma esetén kiélezheti a volatilitást. Az algoritmikus vagy
  nagyfrekvenciás
  kereskedés,
  a többi kereskedési formához hasonlóan
  , ha rosszul használják, a visszaélések bizonyos formáiba is beépülhet
  , amit a .../.../EU rendelet [a piaci visszaélésről szóló új rendelet] szerint tiltani kell. A nagyfrekvenciás kereskedés – a nagyfrekvenciás kereskedők információs előnye miatt – arra is ösztönözheti a befektetőket, hogy olyan helyszíneken folytassanak kereskedést, ahol elkerülhetik a nagyfrekvenciás kereskedőkkel való interakciót. Bizonyos meghatározott jellemzőkkel bíró nagyfrekvenciás kereskedési stratégiákat érdemes külön szabályozói ellenőrzés alá kell vonni. Mivel ezek a stratégiák általában sajátszámlás kereskedelemmel kapcsolatosak, az ellenőrzésre akkor is sort kell keríteni, ha a kereskedési stratégia végrehajtása oly módon strukturált, hogy azzal elkerüljék a saját számlás végrehajtást. |
| --- | --- |

(46)

A technikai fejlődés lehetővé tette a nagyfrekvenciájú kereskedést és az üzleti modellek evolúcióját. A nagyfrekvenciájú kereskedést megkönnyíti a piaci szereplők létesítményeinek közös ügyintézési helyen, a kereskedési helyszín számítógépes központjának („matching engine”) szoros fizikai közelségében történő elhelyezése. A rendezett és tisztességes kereskedési feltételek biztosítása érdekében alapvető előírni a kereskedési helyszíneknek, hogy ezeket a közös ügyintézési helyről végzett szolgáltatásokat megkülönböztetésmentesen, tisztességesen és átláthatóan nyújtsák.
  A nagyfrekvenciájú kereskedési technológia használata megnövelte a befektetők kereskedésének gyorsaságát, teljesítőképességét és összetettségét. A piaci szereplők számára lehetővé tette azt is, hogy megkönnyítsék ügyfeleik közvetlen hozzáférését a piacokhoz, az ő kereskedési rendszereiken keresztül, közvetlen
  piaci
  hozzáféréssel, vagy szponzorált hozzáféréssel. A kereskedési technológia hozott hasznokat a piac számára, és általában a piaci szereplők számára, amilyen például a szélesebb körű részvétel a piacokon, a
  vitathatóan
  megnövekedett likviditás –
  mivel kétségek merülnek fel a likviditás tényleges mélysége kapcsán –
  a szűkebb kamatláb-különbözetek, csökkenő rövid távú volatilitás, és az, hogy jobb
  az árképzés és
  a megbízások végrehajtása az ügyfél számára. Mégis, ez a
  nagyfrekvenciájú
  kereskedési technológia számos potenciális kockázat kialakulását is eredményezi, amilyen például a kereskedési helyszínek rendszereinek túlterhelési kockázata a megbízások nagy száma miatt, az algoritmikus kereskedés kockázatai, amelyek párhuzamos vagy téves megbízásokat generálhatnak, vagy más működési zavar révén rendellenes piacot teremthetnek. Ezenkívül fennáll az a kockázat, hogy az algoritmikus kereskedési rendszerek túlreagálhatnak más piaci eseményeket, ami egy már fennálló piaci probléma esetén kiélezheti a volatilitást. Az algoritmikus vagy
  nagyfrekvenciás
  kereskedés,
  a többi kereskedési formához hasonlóan
  , ha rosszul használják, a visszaélések bizonyos formáiba is beépülhet
  , amit a .../.../EU rendelet [a piaci visszaélésről szóló új rendelet] szerint tiltani kell. A nagyfrekvenciás kereskedés – a nagyfrekvenciás kereskedők információs előnye miatt – arra is ösztönözheti a befektetőket, hogy olyan helyszíneken folytassanak kereskedést, ahol elkerülhetik a nagyfrekvenciás kereskedőkkel való interakciót. Bizonyos meghatározott jellemzőkkel bíró nagyfrekvenciás kereskedési stratégiákat érdemes külön szabályozói ellenőrzés alá kell vonni. Mivel ezek a stratégiák általában sajátszámlás kereskedelemmel kapcsolatosak, az ellenőrzésre akkor is sort kell keríteni, ha a kereskedési stratégia végrehajtása oly módon strukturált, hogy azzal elkerüljék a saját számlás végrehajtást.

| (47) | Ezek a potenciális kockázatok, amelyek a technológia megnövekedett használatából következnek, a legjobban az algoritmikus vagy nagyfrekvenciájú kereskedésben részt vevő vállalkozásokra irányuló konkrét kockázatellenőrzés és az ilyen vállalkozások által használt valamennyi kereskedési helyszín működtetőire irányuló más intézkedések kombinációjával csökkenthetők.
  Ezeknek tükrözniük kell az EÉPH 2012 februárjában kiadott, „Iránymutatások a kereskedési platformok, befektetési vállalkozások és illetékes hatóságok által, automatizált kereskedési környezetben alkalmazandó rendszerekről és kontrollokról” című technikai iránymutatásait (ESMA/2012/122), és a technológiai fejlődés fényében azokra kell építeniük a piacok rugalmasságának fokozása érdekében.
  Kívánatos, hogy minden, nagyfrekvenciájú kereskedést folytató vállalkozásnak engedélyt kelljen kapnia, amennyiben egy kereskedési helyszínen közvetlen tag. Ez biztosíthatná, hogy az irányelv szerinti szervezeti követelmények vonatkozzanak rájuk, és megfelelő felügyeletük legyen.
  E tekintetben az EÉPH-nak fontos koordinációs szerepet kell játszania a megfelelő árlépésköz meghatározásában a piacok uniós szintű, rendezett működése érdekében. Továbbá minden megbízást megfelelő kockázat-ellenőrzésnek kell alávetni a megbízás kezdetekor. Helyénvaló ezért véget vetni a szponzorált és a fedezetlen hozzáférés gyakorlatának is, azt a kockázatot elkerülendő, hogy a vállalkozások a hatályos kontrollintézkedések elégtelensége folytán rendellenes piaci feltételeket teremtsenek, valamint annak biztosítása érdekében, hogy azonosítani lehessen a piaci szereplőket, és el lehessen őket számoltatni minden olyan rendellenes feltétel miatt, amelyért felelősek. Az is szükséges, hogy egyértelműen azonosítani lehessen a nagyferekvenciás kereskedésből származó megbízásokat. Az EÉPH-nek folytatnia kell a technológiai fejlődés és a kereskedési helyszínekhez való hozzáférés módszereinek monitorozását és iránymutatások készítését annak biztosítására, hogy ezen irányelv követelményeit az új gyakorlatok fényében továbbra is hatékonyan lehessen alkalmazni. |
| --- | --- |

(47)

Ezek a potenciális kockázatok, amelyek a technológia megnövekedett használatából következnek, a legjobban az algoritmikus vagy nagyfrekvenciájú kereskedésben részt vevő vállalkozásokra irányuló konkrét kockázatellenőrzés és az ilyen vállalkozások által használt valamennyi kereskedési helyszín működtetőire irányuló más intézkedések kombinációjával csökkenthetők.
  Ezeknek tükrözniük kell az EÉPH 2012 februárjában kiadott, „Iránymutatások a kereskedési platformok, befektetési vállalkozások és illetékes hatóságok által, automatizált kereskedési környezetben alkalmazandó rendszerekről és kontrollokról” című technikai iránymutatásait (ESMA/2012/122), és a technológiai fejlődés fényében azokra kell építeniük a piacok rugalmasságának fokozása érdekében.
  Kívánatos, hogy minden, nagyfrekvenciájú kereskedést folytató vállalkozásnak engedélyt kelljen kapnia, amennyiben egy kereskedési helyszínen közvetlen tag. Ez biztosíthatná, hogy az irányelv szerinti szervezeti követelmények vonatkozzanak rájuk, és megfelelő felügyeletük legyen.
  E tekintetben az EÉPH-nak fontos koordinációs szerepet kell játszania a megfelelő árlépésköz meghatározásában a piacok uniós szintű, rendezett működése érdekében. Továbbá minden megbízást megfelelő kockázat-ellenőrzésnek kell alávetni a megbízás kezdetekor. Helyénvaló ezért véget vetni a szponzorált és a fedezetlen hozzáférés gyakorlatának is, azt a kockázatot elkerülendő, hogy a vállalkozások a hatályos kontrollintézkedések elégtelensége folytán rendellenes piaci feltételeket teremtsenek, valamint annak biztosítása érdekében, hogy azonosítani lehessen a piaci szereplőket, és el lehessen őket számoltatni minden olyan rendellenes feltétel miatt, amelyért felelősek. Az is szükséges, hogy egyértelműen azonosítani lehessen a nagyferekvenciás kereskedésből származó megbízásokat. Az EÉPH-nek folytatnia kell a technológiai fejlődés és a kereskedési helyszínekhez való hozzáférés módszereinek monitorozását és iránymutatások készítését annak biztosítására, hogy ezen irányelv követelményeit az új gyakorlatok fényében továbbra is hatékonyan lehessen alkalmazni.

| (48) | Mind a vállalkozásoknak, mind a kereskedési helyszíneknek gondoskodniuk kell olyan erőteljes intézkedésekről, amelyek biztosítják, hogy a nagyfrekvenciájú és automatizált kereskedés nem teremt rendellenes piacot és nem használható fel visszaélések céljára. A kereskedési helyszíneknek arról is gondoskodniuk kell, hogy kereskedési rendszereik rugalmasak és megfelelően teszteltek legyenek, hogy kezelni tudják a megnövekedett számú megbízást vagy a piaci stresszeket, és rendelkezzenek megszakítókkal
  valamennyi kereskedési helyszínen a
  kereskedés ideiglenes leállításához, ha hirtelen, váratlan ármozgások jelentkeznek. |
| --- | --- |

(48)

Mind a vállalkozásoknak, mind a kereskedési helyszíneknek gondoskodniuk kell olyan erőteljes intézkedésekről, amelyek biztosítják, hogy a nagyfrekvenciájú és automatizált kereskedés nem teremt rendellenes piacot és nem használható fel visszaélések céljára. A kereskedési helyszíneknek arról is gondoskodniuk kell, hogy kereskedési rendszereik rugalmasak és megfelelően teszteltek legyenek, hogy kezelni tudják a megnövekedett számú megbízást vagy a piaci stresszeket, és rendelkezzenek megszakítókkal
  valamennyi kereskedési helyszínen a
  kereskedés ideiglenes leállításához, ha hirtelen, váratlan ármozgások jelentkeznek.

| (48a) | Azt is biztosítani kell, hogy a kereskedési helyszínek díjstruktúrái átláthatóak, megkülönböztetésmentesek és tisztességesek legyenek, és hogy ne épüljenek fel olyan módon, amely elősegíti a rendellenes piaci feltételeket. Ezért helyénvaló biztosítani, hogy a kereskedési helyszínek díjstruktúráiban a rendszerüzenetek és a végrehajtott ügyletek alacsonyabb arányának ösztönzése érdekében magasabb díjak legyenek érvényben az olyan gyakorlatokra, mint például a megbízások nagy mennyiségben vagy arányban való törlése, ami ilyen rendellenes feltételeket idézhet elő, és ami miatt a kereskedési helyszíneknek növelniük kell infrastrukturális kapacitásaikat, anélkül hogy abból más piaci szereplők feltétlenül hasznot húznának. |
| --- | --- |

(48a)

Azt is biztosítani kell, hogy a kereskedési helyszínek díjstruktúrái átláthatóak, megkülönböztetésmentesek és tisztességesek legyenek, és hogy ne épüljenek fel olyan módon, amely elősegíti a rendellenes piaci feltételeket. Ezért helyénvaló biztosítani, hogy a kereskedési helyszínek díjstruktúráiban a rendszerüzenetek és a végrehajtott ügyletek alacsonyabb arányának ösztönzése érdekében magasabb díjak legyenek érvényben az olyan gyakorlatokra, mint például a megbízások nagy mennyiségben vagy arányban való törlése, ami ilyen rendellenes feltételeket idézhet elő, és ami miatt a kereskedési helyszíneknek növelniük kell infrastrukturális kapacitásaikat, anélkül hogy abból más piaci szereplők feltétlenül hasznot húznának.

| (49) | Az algoritmikus és a nagyfrekvenciájú kereskedéssel kapcsolatos intézkedéseken kívül helyénvaló
  megtiltani a szponzorált és fedezetlen piaci hozzáférést és
  olyan ellenőrzéseket beépíteni, amelyek az ügyfelek számára a piacokhoz való közvetlen piaci hozzáférést biztosító befektetési vállalkozásokkal kapcsolatosak ▐. A közvetlen piaci hozzáférést biztosító vállalkozásoknak gondoskodniuk kellene arról is, hogy az ilyen szolgáltatást használó személyeknek megfelelő képzettségük legyen, és a szolgáltatás használata felett legyen kockázatellenőrzés. Helyénvaló, hogy a kereskedés ezen új formáinak részletes szervezeti követelményeit felhatalmazáson alapuló jogi aktusok írják le részletesebben.
  Az EÉPH-nek a piaci hozzáférés különböző fajtáiról és az azokkal kapcsolatos ellenőrzéskről szóló frissített iránymutatások készítésére vonatkozó hatásköre mellett ez
  biztosíthatná, hogy szükség esetén a követelmények módosíthatóak legyenek, a területen végbemenő további innováció és fejlemények kezelésére. |
| --- | --- |

(49)

Az algoritmikus és a nagyfrekvenciájú kereskedéssel kapcsolatos intézkedéseken kívül helyénvaló
  megtiltani a szponzorált és fedezetlen piaci hozzáférést és
  olyan ellenőrzéseket beépíteni, amelyek az ügyfelek számára a piacokhoz való közvetlen piaci hozzáférést biztosító befektetési vállalkozásokkal kapcsolatosak ▐. A közvetlen piaci hozzáférést biztosító vállalkozásoknak gondoskodniuk kellene arról is, hogy az ilyen szolgáltatást használó személyeknek megfelelő képzettségük legyen, és a szolgáltatás használata felett legyen kockázatellenőrzés. Helyénvaló, hogy a kereskedés ezen új formáinak részletes szervezeti követelményeit felhatalmazáson alapuló jogi aktusok írják le részletesebben.
  Az EÉPH-nek a piaci hozzáférés különböző fajtáiról és az azokkal kapcsolatos ellenőrzéskről szóló frissített iránymutatások készítésére vonatkozó hatásköre mellett ez
  biztosíthatná, hogy szükség esetén a követelmények módosíthatóak legyenek, a területen végbemenő további innováció és fejlemények kezelésére.

| (50) | Jelenleg tömegével működnek az EU-ban kereskedési helyszínek, amelyek között számos olyan van, amelyek azonos eszközökkel kereskednek. A befektetők érdekeit érintő potenciális kockázatok kezeléséhez szükséges a más kereskedési helyszínek kereskedésére kiható következmények folyamatainak formalizálása és további összehangolása, amennyiben a kereskedési helyszínek egyike úgy dönt, hogy egy pénzügyi eszköz kereskedését felfüggeszti vagy megszünteti. A jogbiztonság érdekében és az összeférhetetlenség megfelelő kezelése végett gondoskodni kell arról, hogy amikor az eszközök kereskedését felfüggesztik vagy megszüntetik, amennyiben egy szabályozott piac vagy MTF a kereskedést azért állítja le, mert a kibocsátóról vagy a pénzügyi eszközről egy információt nem tettek közzé, akkor a többiek kövessék ezt a döntést. Ezenkívül szükség van az információcsere és a kereskedési helyszínek közötti együttműködés
  további
  formalizálására és javítására, amikor egy bizonyos, különféle helyszíneken kereskedett eszközzel kapcsolatban kivételes feltételek állnak fenn.
  Ez egy eszköz üzleti célú kereskedelemben való felfüggesztésének vagy onnan való törlésének keretében továbbított információk kereskedelmi helyszínek általi felhasználását megakadályozó intézkedéseket is magában foglal. |
| --- | --- |

(50)

Jelenleg tömegével működnek az EU-ban kereskedési helyszínek, amelyek között számos olyan van, amelyek azonos eszközökkel kereskednek. A befektetők érdekeit érintő potenciális kockázatok kezeléséhez szükséges a más kereskedési helyszínek kereskedésére kiható következmények folyamatainak formalizálása és további összehangolása, amennyiben a kereskedési helyszínek egyike úgy dönt, hogy egy pénzügyi eszköz kereskedését felfüggeszti vagy megszünteti. A jogbiztonság érdekében és az összeférhetetlenség megfelelő kezelése végett gondoskodni kell arról, hogy amikor az eszközök kereskedését felfüggesztik vagy megszüntetik, amennyiben egy szabályozott piac vagy MTF a kereskedést azért állítja le, mert a kibocsátóról vagy a pénzügyi eszközről egy információt nem tettek közzé, akkor a többiek kövessék ezt a döntést. Ezenkívül szükség van az információcsere és a kereskedési helyszínek közötti együttműködés
  további
  formalizálására és javítására, amikor egy bizonyos, különféle helyszíneken kereskedett eszközzel kapcsolatban kivételes feltételek állnak fenn.
  Ez egy eszköz üzleti célú kereskedelemben való felfüggesztésének vagy onnan való törlésének keretében továbbított információk kereskedelmi helyszínek általi felhasználását megakadályozó intézkedéseket is magában foglal.

| (51) | Több befektető aktivizálódott a pénzügyi piacokon és összetettebb, szélesebb körű szolgáltatás- és termékcsomagok szerepelnek a kínálatban, valamint – ezekre a fejleményekre való tekintettel – bizonyos fokú összehangolásra van szükség, hogy a befektetők számára magasabb szintű védelmet lehessen kínálni az
  Európai
  Unióban mindenütt. Amikor a 2004/39/EK irányelvet elfogadták, a befektetők növekvő függése a személyre szóló ajánlásoktól megkövetelte, hogy belevegyenek egy rendelkezést a befektetési tanácsadásról, mint engedélyköteles és konkrét üzletviteli kötelezettségekkel járó befektetési szolgáltatásról. Az ügyfeleknek megfogalmazott, személyre szóló ajánlások folytatólagos jelentősége, valamint a szolgáltatások és eszközök egyre növekvő összetettsége megköveteli az üzletviteli kötelezettségek növelését, a befektetők védelmének erősítése érdekében. |
| --- | --- |

(51)

Több befektető aktivizálódott a pénzügyi piacokon és összetettebb, szélesebb körű szolgáltatás- és termékcsomagok szerepelnek a kínálatban, valamint – ezekre a fejleményekre való tekintettel – bizonyos fokú összehangolásra van szükség, hogy a befektetők számára magasabb szintű védelmet lehessen kínálni az
  Európai
  Unióban mindenütt. Amikor a 2004/39/EK irányelvet elfogadták, a befektetők növekvő függése a személyre szóló ajánlásoktól megkövetelte, hogy belevegyenek egy rendelkezést a befektetési tanácsadásról, mint engedélyköteles és konkrét üzletviteli kötelezettségekkel járó befektetési szolgáltatásról. Az ügyfeleknek megfogalmazott, személyre szóló ajánlások folytatólagos jelentősége, valamint a szolgáltatások és eszközök egyre növekvő összetettsége megköveteli az üzletviteli kötelezettségek növelését, a befektetők védelmének erősítése érdekében.

| (51a) | Miközben erősíteni kell a tanácsadási szolgáltatásokra vonatkozó üzletviteli kötelezettségeket, azok nem elegendők a befeketetők megfelelő védelmének biztosításához. A tagállamoknak biztosítaniuk kell különösen, hogy amennyiben a befektetési vállalkozások szakmai vagy lakossági ügyfeleknek történő értékesítésre szánt befektetési termékeket vagy strukturált betéteket alakítanak ki, ezeket a termékeket úgy alakítsák ki, hogy megfeleljenek az ügyfelek vonatkozó kategóriáján belül egy azonosított célpiac szükségleteinek és jellemzőinek. Ezenkívül a tagállamoknak arról is gondoskodniuk kell, hogy a befektetési vállalkozás megtegye az indokolt lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy a befektetési terméket a célcsoportba tartozó ügyfelek körében forgalmazzák és terjesszék. Azonban ez nem mentesíti a harmadik fél forgalmazókat a felelősségtől, amennyiben a célcsoporton kívül forgalmazzák vagy terjesztik a terméket az azt létrehozó vállalkozás tudomása vagy beleegyezése nélkül. A termékek előállítói időszakonként felülvizsgálják termékeik teljesítményét, hogy értékeljék, hogy a termék a tervnek megfelelően teljesített-e, és hogy megállapítsák, hogy a termék esetében még megfelelő-e a célpiac. A befektetőknek is megfelelő információkra van szükségük a termékekről, elsősorban következetes információkra a befektetés hozamát érintő különböző díjfajták kumulatív hatásáról. E tekintetben figyelembe kell venni a 2006/48/EK irányelv 80. cikke (8) bekezdésének rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(51a)

Miközben erősíteni kell a tanácsadási szolgáltatásokra vonatkozó üzletviteli kötelezettségeket, azok nem elegendők a befeketetők megfelelő védelmének biztosításához. A tagállamoknak biztosítaniuk kell különösen, hogy amennyiben a befektetési vállalkozások szakmai vagy lakossági ügyfeleknek történő értékesítésre szánt befektetési termékeket vagy strukturált betéteket alakítanak ki, ezeket a termékeket úgy alakítsák ki, hogy megfeleljenek az ügyfelek vonatkozó kategóriáján belül egy azonosított célpiac szükségleteinek és jellemzőinek. Ezenkívül a tagállamoknak arról is gondoskodniuk kell, hogy a befektetési vállalkozás megtegye az indokolt lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy a befektetési terméket a célcsoportba tartozó ügyfelek körében forgalmazzák és terjesszék. Azonban ez nem mentesíti a harmadik fél forgalmazókat a felelősségtől, amennyiben a célcsoporton kívül forgalmazzák vagy terjesztik a terméket az azt létrehozó vállalkozás tudomása vagy beleegyezése nélkül. A termékek előállítói időszakonként felülvizsgálják termékeik teljesítményét, hogy értékeljék, hogy a termék a tervnek megfelelően teljesített-e, és hogy megállapítsák, hogy a termék esetében még megfelelő-e a célpiac. A befektetőknek is megfelelő információkra van szükségük a termékekről, elsősorban következetes információkra a befektetés hozamát érintő különböző díjfajták kumulatív hatásáról. E tekintetben figyelembe kell venni a 2006/48/EK irányelv 80. cikke (8) bekezdésének rendelkezéseit.

| (52) | Annak érdekében, hogy a befektetők minden fontos információt megkapjanak, helyénvaló a befektetési tanácsadást nyújtó befektetési vállalkozásoktól megkövetelni, hogy tisztázzák, mi az alapja az általuk adott tanácsnak, nevezetesen a termékek milyen választékát veszik figyelembe, amikor az ügyfeleknek személyre szóló ajánlásokat fogalmaznak meg,
  a tanácsadásnak milyen költségei vannak, avagy a díjakat és ösztönzőket nem lehet a tanácsadás nyújtása előtt megállapítani, a költségeket milyen módon számítják ki,
  a befektetési tanácsadást
  harmadik féltől származó vásárlási ösztönzők elfogadása vagy átvétele mellett biztosítják-e
  vagy
  a befektetési vállalkozások
  biztosítják-e az ügyfelek számára a nekik ajánlott pénzügyi eszközök alkalmasságának
  időszakonkénti
  értékelését. Helyénvaló annak megkövetelése is, hogy a befektetési vállalkozások magyarázzák el ügyfeleiknek a nekik adott tanács okait.
  Az EÉPH iránymutatásai hasznosak lehetek e rendelkezések hatékony és következetes alkalmazásának biztosítására.
  A befektetési tanácsadásra vonatkozó szabályozási keret pontosabb meghatározása érdekében – miközben ugyanakkor választási lehetőséget kell hagyni a befektetési vállalkozások és az ügyfelek számára – helyénvaló az ilyen szolgáltatás végzésére vonatkozó feltételek megállapítása, amikor a vállalkozások az ügyfeleket úgy tájékoztatják, hogy a tanácsot harmadik féltől származó vásárlási ösztönző elfogadása vagy átvétele mellett biztosítják.
  Portfóliókezelés biztosítása esetén a befektetési vállalkozásnak a megállapodás előtt tájékoztatnia kell az ügyfelet a vásárlási ösztönzők várható nagyságrendjéről, és az időszaki jelentésekben nyilvánosságra kell hozni minden kifizetett vagy kapott vásárlási ösztönzőt
  .
  Tekintettel arra, hogy biztosítani kell, hogy az ilyen harmadik féltől származó vásárlási ösztönzők ne akadályozzák a befektetési vállalkozást abban, hogy ügyfelei érdekében járjon el, rendelkezni kell annak lehetővé tételéről is, hogy bizonyos körülmények esetén meg lehessen tiltatni ilyen ösztönzők elfogadását vagy elő lehessn írni az ügyfelek részére történő továbbadásukat. |
| --- | --- |

(52)

Annak érdekében, hogy a befektetők minden fontos információt megkapjanak, helyénvaló a befektetési tanácsadást nyújtó befektetési vállalkozásoktól megkövetelni, hogy tisztázzák, mi az alapja az általuk adott tanácsnak, nevezetesen a termékek milyen választékát veszik figyelembe, amikor az ügyfeleknek személyre szóló ajánlásokat fogalmaznak meg,
  a tanácsadásnak milyen költségei vannak, avagy a díjakat és ösztönzőket nem lehet a tanácsadás nyújtása előtt megállapítani, a költségeket milyen módon számítják ki,
  a befektetési tanácsadást
  harmadik féltől származó vásárlási ösztönzők elfogadása vagy átvétele mellett biztosítják-e
  vagy
  a befektetési vállalkozások
  biztosítják-e az ügyfelek számára a nekik ajánlott pénzügyi eszközök alkalmasságának
  időszakonkénti
  értékelését. Helyénvaló annak megkövetelése is, hogy a befektetési vállalkozások magyarázzák el ügyfeleiknek a nekik adott tanács okait.
  Az EÉPH iránymutatásai hasznosak lehetek e rendelkezések hatékony és következetes alkalmazásának biztosítására.
  A befektetési tanácsadásra vonatkozó szabályozási keret pontosabb meghatározása érdekében – miközben ugyanakkor választási lehetőséget kell hagyni a befektetési vállalkozások és az ügyfelek számára – helyénvaló az ilyen szolgáltatás végzésére vonatkozó feltételek megállapítása, amikor a vállalkozások az ügyfeleket úgy tájékoztatják, hogy a tanácsot harmadik féltől származó vásárlási ösztönző elfogadása vagy átvétele mellett biztosítják.
  Portfóliókezelés biztosítása esetén a befektetési vállalkozásnak a megállapodás előtt tájékoztatnia kell az ügyfelet a vásárlási ösztönzők várható nagyságrendjéről, és az időszaki jelentésekben nyilvánosságra kell hozni minden kifizetett vagy kapott vásárlási ösztönzőt
  .
  Tekintettel arra, hogy biztosítani kell, hogy az ilyen harmadik féltől származó vásárlási ösztönzők ne akadályozzák a befektetési vállalkozást abban, hogy ügyfelei érdekében járjon el, rendelkezni kell annak lehetővé tételéről is, hogy bizonyos körülmények esetén meg lehessen tiltatni ilyen ösztönzők elfogadását vagy elő lehessn írni az ügyfelek részére történő továbbadásukat.

| (52a) | A fogyasztók még megfelelőbb védelme érdekében helyénvaló annak biztosítása is, hogy a befektetési vállalkozások ne díjazzák vagy értékeljék az alkalmazottaik teljesítményét olyan módon, amely ellentétben áll a vállalkozás azon kötelezettségével, hogy ügyfeleik legjobb érdekeinek megfelelően járjanak el. A befektetéseket értékesítő vagy velük kapcsolatban tanácsot adó alkalmazottak díjazása ezért nem függhet kizárólag az eladási céloktól vagy a vállalkozás egy adott pénzügyi eszköz utáni nyereségétől, hiszen ez ösztönzést jelentene tisztességetelen, nem egyértelmű és félrevezető információk és olyan ajánlások nyújtására, amelyek nem az ügyfél legjobb érdekét szolgálják. |
| --- | --- |

(52a)

A fogyasztók még megfelelőbb védelme érdekében helyénvaló annak biztosítása is, hogy a befektetési vállalkozások ne díjazzák vagy értékeljék az alkalmazottaik teljesítményét olyan módon, amely ellentétben áll a vállalkozás azon kötelezettségével, hogy ügyfeleik legjobb érdekeinek megfelelően járjanak el. A befektetéseket értékesítő vagy velük kapcsolatban tanácsot adó alkalmazottak díjazása ezért nem függhet kizárólag az eladási céloktól vagy a vállalkozás egy adott pénzügyi eszköz utáni nyereségétől, hiszen ez ösztönzést jelentene tisztességetelen, nem egyértelmű és félrevezető információk és olyan ajánlások nyújtására, amelyek nem az ügyfél legjobb érdekét szolgálják.

| (52b) | Tekintettel a befeketési termékek összetettségére és kialakításukra vonatkozó folyamatos innovációra, fontos annak biztostása is, hogy a befektetési termékeket lakossági ügyfelek számára értékesítő vagy velük kapcsolatban nekik tanácsot adó alkalmazottak megfelelő szintű tudással és szakértelemmel rendelkezzenek a kínált termék vonatkozásában. A befektetési vállalkozásoknak elegendő időt és erőforrást kell biztosítaniuk alkalmazottaik számára e tudás és szakértelem megszerzéséhez és az ügyfeleknek nyújtott szolgáltatások során történő alkalmazásához. |
| --- | --- |

(52b)

Tekintettel a befeketési termékek összetettségére és kialakításukra vonatkozó folyamatos innovációra, fontos annak biztostása is, hogy a befektetési termékeket lakossági ügyfelek számára értékesítő vagy velük kapcsolatban nekik tanácsot adó alkalmazottak megfelelő szintű tudással és szakértelemmel rendelkezzenek a kínált termék vonatkozásában. A befektetési vállalkozásoknak elegendő időt és erőforrást kell biztosítaniuk alkalmazottaik számára e tudás és szakértelem megszerzéséhez és az ügyfeleknek nyújtott szolgáltatások során történő alkalmazásához.

| (53) | A befektetési vállalkozások megtehetik, hogy olyan befektetési szolgáltatásokat nyújtanak, amelyek csak az ügyfél megbízásainak végrehajtásából és/vagy átvételéből és továbbításából állnak, anélkül, hogy szükség lenne információkat beszerezniük az ügyfél tudásáról és tapasztalatáról, hogy felmérhessék, melyik az ügyfél számára a megfelelő szolgáltatás vagy eszköz. Mivel ezek a szolgáltatások az ügyfelek védelmének lényeges csökkenését vonják maguk után, az ilyen szolgáltatás feltételeit javítani kell. Különösen helyénvaló annak a lehetőségnek a kizárása, hogy ezeket a szolgáltatásokat olyan kiegészítő szolgáltatással összekapcsolva biztosítsák, amely hitelek vagy kölcsönök adását jelentik a befektetők számára, hogy egy olyan ügyletet végrehajtsanak, amelyben a befektetési vállalkozás részt vesz, mivel ez megnöveli az ügylet összetettségét és megnehezíti a benne foglalt kockázat megértését. Helyénvaló az is, hogy jobban meg kell határozni a kritériumokat azoknak a pénzügyi eszközöknek a kiválasztásához, amelyekre ezek a szolgáltatások vonatkoznának, hogy ki lehessen zárni azokat a pénzügyi eszközöket, amelyek beágyaznak egy származtatott terméket –
  hacsak a származékos eszköz nem növeli az ügyfél kockázatát –
  vagy olyan struktúrát tartalmaznak, amely az ügyfél számára megnehezíti a fennálló kockázat megértését. |
| --- | --- |

(53)

A befektetési vállalkozások megtehetik, hogy olyan befektetési szolgáltatásokat nyújtanak, amelyek csak az ügyfél megbízásainak végrehajtásából és/vagy átvételéből és továbbításából állnak, anélkül, hogy szükség lenne információkat beszerezniük az ügyfél tudásáról és tapasztalatáról, hogy felmérhessék, melyik az ügyfél számára a megfelelő szolgáltatás vagy eszköz. Mivel ezek a szolgáltatások az ügyfelek védelmének lényeges csökkenését vonják maguk után, az ilyen szolgáltatás feltételeit javítani kell. Különösen helyénvaló annak a lehetőségnek a kizárása, hogy ezeket a szolgáltatásokat olyan kiegészítő szolgáltatással összekapcsolva biztosítsák, amely hitelek vagy kölcsönök adását jelentik a befektetők számára, hogy egy olyan ügyletet végrehajtsanak, amelyben a befektetési vállalkozás részt vesz, mivel ez megnöveli az ügylet összetettségét és megnehezíti a benne foglalt kockázat megértését. Helyénvaló az is, hogy jobban meg kell határozni a kritériumokat azoknak a pénzügyi eszközöknek a kiválasztásához, amelyekre ezek a szolgáltatások vonatkoznának, hogy ki lehessen zárni azokat a pénzügyi eszközöket, amelyek beágyaznak egy származtatott terméket –
  hacsak a származékos eszköz nem növeli az ügyfél kockázatát –
  vagy olyan struktúrát tartalmaznak, amely az ügyfél számára megnehezíti a fennálló kockázat megértését.

| (54) | A keresztértékesítés a lakossági pénzügyi szolgáltatók elterjedt stratégiája az egész
  Európai
  Unióban. Ez hasznokkal járhat a lakossági ügyfelek számára, de olyan gyakorlatot is jelenthetnek, amikor az ügyfél érdekét nem veszik megfelelően figyelembe. A keresztértékesítési gyakorlat egyes formái például, éspedig az árukapcsolásos megoldások – amikor két vagy több pénzügyi szolgáltatást együtt, csomagban értékesítenek, és a szolgáltatások közül legalább egy elkülönítve nem hozzáférhető – torzíthatják a versenyt és negatív hatást gyakorolhatnak az ügyfelek mobilitására és arra való képességükre, hogy tájékozott döntéseket hozzanak. Az árukapcsolási gyakorlat egyik példája, amikor folyószámlát kell nyitni, amennyiben a lakossági ügyfél számára befektetési szolgáltatást biztosítanak. Míg az olyan összekapcsolás, amikor két vagy több pénzügyi szolgáltatást együtt, csomagban értékesítenek, de a szolgáltatások mindegyike elkülönítetten és megvásárolható, szintén torzíthatja a versenyt és negatív hatást gyakorolhat az ügyfelek mobilitására és az ügyfelek arra való képességére, hogy tájékozott döntéseket hozzanak, ilyenkor a választást legalább az ügyfélre bízzák, és ezért kisebb kockázatot jelentenek a befektetési vállalkozások megfelelőségére, ezen irányelv szerinti kötelezettségeik figyelembevételével. Az ilyen módszerek felhasználását figyelmesen értékelni kell, a verseny és az ügyfelek választási lehetőségeinek előmozdítása érdekében. |
| --- | --- |

(54)

A keresztértékesítés a lakossági pénzügyi szolgáltatók elterjedt stratégiája az egész
  Európai
  Unióban. Ez hasznokkal járhat a lakossági ügyfelek számára, de olyan gyakorlatot is jelenthetnek, amikor az ügyfél érdekét nem veszik megfelelően figyelembe. A keresztértékesítési gyakorlat egyes formái például, éspedig az árukapcsolásos megoldások – amikor két vagy több pénzügyi szolgáltatást együtt, csomagban értékesítenek, és a szolgáltatások közül legalább egy elkülönítve nem hozzáférhető – torzíthatják a versenyt és negatív hatást gyakorolhatnak az ügyfelek mobilitására és arra való képességükre, hogy tájékozott döntéseket hozzanak. Az árukapcsolási gyakorlat egyik példája, amikor folyószámlát kell nyitni, amennyiben a lakossági ügyfél számára befektetési szolgáltatást biztosítanak. Míg az olyan összekapcsolás, amikor két vagy több pénzügyi szolgáltatást együtt, csomagban értékesítenek, de a szolgáltatások mindegyike elkülönítetten és megvásárolható, szintén torzíthatja a versenyt és negatív hatást gyakorolhat az ügyfelek mobilitására és az ügyfelek arra való képességére, hogy tájékozott döntéseket hozzanak, ilyenkor a választást legalább az ügyfélre bízzák, és ezért kisebb kockázatot jelentenek a befektetési vállalkozások megfelelőségére, ezen irányelv szerinti kötelezettségeik figyelembevételével. Az ilyen módszerek felhasználását figyelmesen értékelni kell, a verseny és az ügyfelek választási lehetőségeinek előmozdítása érdekében.

| (55) | A szolgáltatást az ügyfél kezdeményezésére nyújtottnak kell tekinteni, kivéve, ha az ügyfél azt válaszként kéri az adott vállalkozástól származó vagy annak nevében az adott ügyfélnek küldött, felhívást tartalmazó vagy az ügyfelet egy adott pénzügyi eszköz vagy ügylet tekintetében befolyásolni szándékozó, személyre szóló értesítésre. A szolgáltatást az ügyfél kezdeményezésére nyújtottnak lehet tekinteni annak ellenére, hogy az ügyfél azt valamely reklámot vagy pénzügyi eszközökre vonatkozó ajánlatot tartalmazó, bármely eszközzel eljuttatott olyan értesítés alapján igényli, amely jellegénél fogva általános, és a lakosságnak vagy valamely nagyobb csoportnak vagy ügyfelek, illetve potenciális ügyfelek valamely kategóriájának szól. |
| --- | --- |

(55)

A szolgáltatást az ügyfél kezdeményezésére nyújtottnak kell tekinteni, kivéve, ha az ügyfél azt válaszként kéri az adott vállalkozástól származó vagy annak nevében az adott ügyfélnek küldött, felhívást tartalmazó vagy az ügyfelet egy adott pénzügyi eszköz vagy ügylet tekintetében befolyásolni szándékozó, személyre szóló értesítésre. A szolgáltatást az ügyfél kezdeményezésére nyújtottnak lehet tekinteni annak ellenére, hogy az ügyfél azt valamely reklámot vagy pénzügyi eszközökre vonatkozó ajánlatot tartalmazó, bármely eszközzel eljuttatott olyan értesítés alapján igényli, amely jellegénél fogva általános, és a lakosságnak vagy valamely nagyobb csoportnak vagy ügyfelek, illetve potenciális ügyfelek valamely kategóriájának szól.

| (56) | Ezen irányelv céljainak egyike a befektetők védelme. A befektetővédelmi intézkedéseket a befektetők egyes kategóriáinak (lakossági, szakmai és partner) sajátosságaihoz kell igazítani. Ugyanakkor a szolgáltatásnyújtásra vonatkozó szabályozási keret bővítése érdekében az adott ügyfél-kategóriától függetlenül helyénvaló egyértelműsíteni, hogy a becsületes, tisztességes és szakszerű eljárás elve, valamint a tisztességes, egyenes és nem megtévesztő viselkedés kötelezettsége az összes ügyféllel való minden kapcsolatra vonatkozik. |
| --- | --- |

(56)

Ezen irányelv céljainak egyike a befektetők védelme. A befektetővédelmi intézkedéseket a befektetők egyes kategóriáinak (lakossági, szakmai és partner) sajátosságaihoz kell igazítani. Ugyanakkor a szolgáltatásnyújtásra vonatkozó szabályozási keret bővítése érdekében az adott ügyfél-kategóriától függetlenül helyénvaló egyértelműsíteni, hogy a becsületes, tisztességes és szakszerű eljárás elve, valamint a tisztességes, egyenes és nem megtévesztő viselkedés kötelezettsége az összes ügyféllel való minden kapcsolatra vonatkozik.

| (57) | A fióktelepek működése tekintetében a székhely szerinti tagállam általi engedélyezés, felügyelet és kötelezettségérvényesítés elvétől eltérve szükséges, hogy a fogadó tagállam illetékes hatósága vállalja a felelősséget az ezen irányelvben meghatározott, valamely fióktelepen keresztül a fióktelep helye szerinti területen végzett tevékenységgel kapcsolatos egyes kötelezettségek érvényesítéséért, mivel a fióktelephez ez a hatóság van a legközelebb, és ezért helyzete kedvezőbb a fióktelep működésére irányadó szabályok megsértésének észleléséhez és a beavatkozáshoz. |
| --- | --- |

(57)

A fióktelepek működése tekintetében a székhely szerinti tagállam általi engedélyezés, felügyelet és kötelezettségérvényesítés elvétől eltérve szükséges, hogy a fogadó tagállam illetékes hatósága vállalja a felelősséget az ezen irányelvben meghatározott, valamely fióktelepen keresztül a fióktelep helye szerinti területen végzett tevékenységgel kapcsolatos egyes kötelezettségek érvényesítéséért, mivel a fióktelephez ez a hatóság van a legközelebb, és ezért helyzete kedvezőbb a fióktelep működésére irányadó szabályok megsértésének észleléséhez és a beavatkozáshoz.

| (58) | Hatékony „legjobb teljesítési” kötelezettséget kell előírni annak biztosítására, hogy a befektetési vállalkozások ügyfélmegbízásaikat az ügyfél számára legkedvezőbb feltételek mellett hajtsák végre. E kötelezettségnek arra a vállalkozásra kell vonatkoznia, amelynek szerződéses vagy ügynöki kötelezettségei vannak az ügyféllel szemben. |
| --- | --- |

(58)

Hatékony „legjobb teljesítési” kötelezettséget kell előírni annak biztosítására, hogy a befektetési vállalkozások ügyfélmegbízásaikat az ügyfél számára legkedvezőbb feltételek mellett hajtsák végre. E kötelezettségnek arra a vállalkozásra kell vonatkoznia, amelynek szerződéses vagy ügynöki kötelezettségei vannak az ügyféllel szemben.

| (58a) | Az Unióban a szélesebb részvényesi bázis létrehozásához való hozzájárulás érdekében a legjobb teljesítés keretét bővíteni kell a lakossági befektetők tekintetében, hogy a jelenleg Unió-szerte rendelkezésre álló teljesítési helyszínek szélesebb köréhez hozzáférhessenek. A legjobb teljesítés keretének alkalmazása során figyelembe kell venni a legjobb teljesítés figyelemmel kísérésére szolgáló technológiával kapcsolatos fejleményeket. |
| --- | --- |

(58a)

Az Unióban a szélesebb részvényesi bázis létrehozásához való hozzájárulás érdekében a legjobb teljesítés keretét bővíteni kell a lakossági befektetők tekintetében, hogy a jelenleg Unió-szerte rendelkezésre álló teljesítési helyszínek szélesebb köréhez hozzáférhessenek. A legjobb teljesítés keretének alkalmazása során figyelembe kell venni a legjobb teljesítés figyelemmel kísérésére szolgáló technológiával kapcsolatos fejleményeket.

| (59) | Azoknak a feltételeknek a kiemelése érdekében, amelyek szerint ezen irányelvvel összhangban, a befektetési vállalkozások teljesítik a megbízások ügyfeleik számára legkedvezőbb feltételek szerinti végrehajtására vonatkozó kötelezettségüket, helyénvaló előírni, hogy a végrehajtási helyszínek tegyék nyilvánosan hozzáférhetővé az ügyletek végrehajtásának minőségével kapcsolatos adatokat, minden helyszínre. |
| --- | --- |

(59)

Azoknak a feltételeknek a kiemelése érdekében, amelyek szerint ezen irányelvvel összhangban, a befektetési vállalkozások teljesítik a megbízások ügyfeleik számára legkedvezőbb feltételek szerinti végrehajtására vonatkozó kötelezettségüket, helyénvaló előírni, hogy a végrehajtási helyszínek tegyék nyilvánosan hozzáférhetővé az ügyletek végrehajtásának minőségével kapcsolatos adatokat, minden helyszínre.

| (60) | A befektetési vállalkozások által a megbízások végrehajtásának szabályozásáról az ügyfeleknek adott tájékoztatás gyakran általános és standard, és az ügyfelek számára nem teszi lehetővé annak megértését, hogy egy megbízást hogyan fognak teljesíteni, és nem tudják ellenőrizni, hogy a vállalkozás betartja-e azt a kötelezettségét, hogy a megbízásokat az ügyfelei számára legkedvezőbb módon hajtsa végre. A befektetők védelmének fokozása érdekében helyénvaló meghatározni azokat az elveket, amelyek alapján a befektetési vállalkozások tájékoztatást adnak ügyfeleiknek a megbízások végrehajtásával kapcsolatos szabályozásaikról, és előírni, hogy
  negyedéves
  alapon hozzák nyilvánosságra, a pénzügyi eszközök minden osztályára, azt az öt legfontosabb végrehajtási helyszínt, ahol az előző évben az ügyfelek megbízásait végrehajtották
  , valamint hogy ezeket az információkat és a kereskedési helyszínek által a végrehajtási minőség tekintetében közzétett információkat vegyék figyelembe a legjobb végrehajtásra vonatkozó politikáikban
  .
  ▐ |
| --- | --- |

(60)

A befektetési vállalkozások által a megbízások végrehajtásának szabályozásáról az ügyfeleknek adott tájékoztatás gyakran általános és standard, és az ügyfelek számára nem teszi lehetővé annak megértését, hogy egy megbízást hogyan fognak teljesíteni, és nem tudják ellenőrizni, hogy a vállalkozás betartja-e azt a kötelezettségét, hogy a megbízásokat az ügyfelei számára legkedvezőbb módon hajtsa végre. A befektetők védelmének fokozása érdekében helyénvaló meghatározni azokat az elveket, amelyek alapján a befektetési vállalkozások tájékoztatást adnak ügyfeleiknek a megbízások végrehajtásával kapcsolatos szabályozásaikról, és előírni, hogy
  negyedéves
  alapon hozzák nyilvánosságra, a pénzügyi eszközök minden osztályára, azt az öt legfontosabb végrehajtási helyszínt, ahol az előző évben az ügyfelek megbízásait végrehajtották
  , valamint hogy ezeket az információkat és a kereskedési helyszínek által a végrehajtási minőség tekintetében közzétett információkat vegyék figyelembe a legjobb végrehajtásra vonatkozó politikáikban
  .

▐

| (62) | Azon személyeket, akik egynél több befektetési vállalkozás nevében nyújtanak befektetési szolgáltatásokat, nem meghatalmazottnak, hanem befektetési vállalkozásnak kell tekinteni, amennyiben az ezen irányelvben foglalt meghatározás körébe tartoznak, azon meghatározott személyek kivételével, akik az alól mentesülhetnek. |
| --- | --- |

(62)

Azon személyeket, akik egynél több befektetési vállalkozás nevében nyújtanak befektetési szolgáltatásokat, nem meghatalmazottnak, hanem befektetési vállalkozásnak kell tekinteni, amennyiben az ezen irányelvben foglalt meghatározás körébe tartoznak, azon meghatározott személyek kivételével, akik az alól mentesülhetnek.

| (63) | Ez az irányelv nem sértheti a meghatalmazottak jogát arra, hogy más irányelvek által szabályozott tevékenységeket, illetve kapcsolódó tevékenységet végezzenek olyan pénzügyi szolgáltatások vagy termékek tekintetében, amelyeket ez az irányelv nem szabályoz, beleértve az azonos pénzügyi csoport részei nevében végzett tevékenységeket is. |
| --- | --- |

(63)

Ez az irányelv nem sértheti a meghatalmazottak jogát arra, hogy más irányelvek által szabályozott tevékenységeket, illetve kapcsolódó tevékenységet végezzenek olyan pénzügyi szolgáltatások vagy termékek tekintetében, amelyeket ez az irányelv nem szabályoz, beleértve az azonos pénzügyi csoport részei nevében végzett tevékenységeket is.

| (64) | Ezen irányelv hatálya nem terjedhet ki a befektetési vállalkozás telephelyén kívül történő tevékenységek végzésének feltételeire (házaló értékesítés). |
| --- | --- |

(64)

Ezen irányelv hatálya nem terjedhet ki a befektetési vállalkozás telephelyén kívül történő tevékenységek végzésének feltételeire (házaló értékesítés).

| (65) | A tagállamok illetékes hatóságai nem végezhetik el a nyilvántartásba vételt, vagy azt vissza kell vonniuk olyan esetekben, amikor a ténylegesen végzett tevékenységek nyilvánvalóan jelzik, hogy a meghatalmazott valamely tagállam jogrendszerét azért választotta, hogy megkerülje az azon másik tagállamban hatályos szigorúbb normákat, amelynek a területén tevékenységei nagyobb részét végezni szándékozik vagy ténylegesen végzi. |
| --- | --- |

(65)

A tagállamok illetékes hatóságai nem végezhetik el a nyilvántartásba vételt, vagy azt vissza kell vonniuk olyan esetekben, amikor a ténylegesen végzett tevékenységek nyilvánvalóan jelzik, hogy a meghatalmazott valamely tagállam jogrendszerét azért választotta, hogy megkerülje az azon másik tagállamban hatályos szigorúbb normákat, amelynek a területén tevékenységei nagyobb részét végezni szándékozik vagy ténylegesen végzi.

| (66) | Ezen irányelv alkalmazásában az elfogadható partnereket úgy kell tekinteni, mint akik ügyfélként járnak el. |
| --- | --- |

(66)

Ezen irányelv alkalmazásában az elfogadható partnereket úgy kell tekinteni, mint akik ügyfélként járnak el.

| (67) | A pénzügyi válság megmutatta a nem lakossági ügyfelek képességeinek korlátait befektetéseik kockázatának megítélésével kapcsolatban. Miközben meg kell erősíteni, hogy az üzletviteli szabályokat fejleszteni kell azoknak a befektetőknek a vonatkozásában, amelyek a védelmet a leginkább igénylik, helyénvaló az ügyfelek különböző kategóriáira alkalmazandó előírások jobb méretezése. Ehhez bizonyos tájékoztatási és beszámolási előírásokat ki kell terjeszteni a jogosult szerződő felekkel fennálló kapcsolatokra. Ezen belül, a vonatkozó előírásoknak az ügyfelek pénzügyi eszközeinek és pénzének megőrzésével, valamint az összetettebb pénzügyi eszközökre és tranzakciókra vonatkozó tájékoztatási és beszámolási előírásokkal kell foglalkozniuk. Az önkormányzatok és a helyi hatóságok
  – amelyek nem üzletelhetnek spekulatív eszközökkel – feladatainak jobb megjelenítése
  érdekében, egyértelműen ki kell zárni azokat a jogosult szerződő felek és az olyan ügyfelek jegyzékéből, akiket szakembereknek tartanak, de lehetővé kell tenni, hogy ezeket az ügyfeleket, kérésükre, mégis szakmai ügyfelekként kezeljék
  , amennyiben teljesülnek a tagállamok által megszabott szigorú feltételek
  . |
| --- | --- |

(67)

A pénzügyi válság megmutatta a nem lakossági ügyfelek képességeinek korlátait befektetéseik kockázatának megítélésével kapcsolatban. Miközben meg kell erősíteni, hogy az üzletviteli szabályokat fejleszteni kell azoknak a befektetőknek a vonatkozásában, amelyek a védelmet a leginkább igénylik, helyénvaló az ügyfelek különböző kategóriáira alkalmazandó előírások jobb méretezése. Ehhez bizonyos tájékoztatási és beszámolási előírásokat ki kell terjeszteni a jogosult szerződő felekkel fennálló kapcsolatokra. Ezen belül, a vonatkozó előírásoknak az ügyfelek pénzügyi eszközeinek és pénzének megőrzésével, valamint az összetettebb pénzügyi eszközökre és tranzakciókra vonatkozó tájékoztatási és beszámolási előírásokkal kell foglalkozniuk. Az önkormányzatok és a helyi hatóságok
  – amelyek nem üzletelhetnek spekulatív eszközökkel – feladatainak jobb megjelenítése
  érdekében, egyértelműen ki kell zárni azokat a jogosult szerződő felek és az olyan ügyfelek jegyzékéből, akiket szakembereknek tartanak, de lehetővé kell tenni, hogy ezeket az ügyfeleket, kérésükre, mégis szakmai ügyfelekként kezeljék
  , amennyiben teljesülnek a tagállamok által megszabott szigorú feltételek
  .

| (68) | Az elfogadható partnerek között végrehajtott ügyletek tekintetében a limitáras ügyfélmegbízások közzétételére vonatkozó kötelezettséget csak akkor kell alkalmazni, amennyiben a másik fél a megbízás végrehajtására kifejezetten limitáras megbízást küld valamely befektetési vállalkozásnak.
  ▐ |
| --- | --- |

(68)

Az elfogadható partnerek között végrehajtott ügyletek tekintetében a limitáras ügyfélmegbízások közzétételére vonatkozó kötelezettséget csak akkor kell alkalmazni, amennyiben a másik fél a megbízás végrehajtására kifejezetten limitáras megbízást küld valamely befektetési vállalkozásnak.

▐

| (70) | Minden befektetési vállalkozásnak azonos lehetőségekkel kell rendelkeznie az
  Európai
  Unióban a szabályozott piacokhoz való kapcsolódás vagy hozzáférés tekintetében. Függetlenül attól a módtól, ahogyan jelenleg a tagállamokban az ügyleteket szervezik, fontos megszüntetni a szabályozott piacokhoz való hozzáférés technikai és jogi korlátozásait. |
| --- | --- |

(70)

Minden befektetési vállalkozásnak azonos lehetőségekkel kell rendelkeznie az
  Európai
  Unióban a szabályozott piacokhoz való kapcsolódás vagy hozzáférés tekintetében. Függetlenül attól a módtól, ahogyan jelenleg a tagállamokban az ügyleteket szervezik, fontos megszüntetni a szabályozott piacokhoz való hozzáférés technikai és jogi korlátozásait.

| (71) | A határokon átnyúló ügyletek véglegesítésének elősegítése érdekében szükséges rendelkezni a befektetési vállalkozások elszámolási és teljesítési rendszerekhez való hozzáféréséről az
  Európai
  Unió egész területén, függetlenül attól, hogy az ügyleteket az érintett tagállam szabályozott piacain keresztül hajtották-e végre. Azon befektetési vállalkozásoknak, amelyek közvetlenül kívánnak részt venni más tagállamok elszámolási rendszereiben, meg kell felelniük a tagságra vonatkozó működési és üzleti követelményeknek, valamint a pénzpiacok zavartalan és rendezett működésének fenntartására irányuló prudenciális intézkedéseknek. |
| --- | --- |

(71)

A határokon átnyúló ügyletek véglegesítésének elősegítése érdekében szükséges rendelkezni a befektetési vállalkozások elszámolási és teljesítési rendszerekhez való hozzáféréséről az
  Európai
  Unió egész területén, függetlenül attól, hogy az ügyleteket az érintett tagállam szabályozott piacain keresztül hajtották-e végre. Azon befektetési vállalkozásoknak, amelyek közvetlenül kívánnak részt venni más tagállamok elszámolási rendszereiben, meg kell felelniük a tagságra vonatkozó működési és üzleti követelményeknek, valamint a pénzpiacok zavartalan és rendezett működésének fenntartására irányuló prudenciális intézkedéseknek.

| (72) | A harmadik országbeli vállalkozások szolgáltatásnyújtása az
  Európai
  Unióban a nemzeti rendszerek és előírások hatálya alá tartozik. Ezek a rendszerek rendkívül sokfélék, és az azok alapján engedélyezett vállalkozások nem részesülnek abban a jogosultságban, hogy más tagállamban is nyújtsanak szolgáltatásokat és ott letelepedjenek, mint abban a tagállamban, ahol a székhelyük van. Helyénvaló egy közös szabályozási keret bevezetése, uniós szinten
  a harmadik országbeli vállalkozások, befektetési vállalkozások és piacműködtetők számára egyaránt
  .
  Annak érdekében, hogy harmadik országbeli vállalkozások és élvezhessék egy olyan útlevél hasznát, amely lehetővé teszi számukra befektetési szolgáltatások nyújtását és befektetési tevékenység végzését az Európai Unióban, a
  rendszernek összhangban kell lennie a meglévő, szétaprózott kerettel, biztosítania kell a bizonyosságot és a harmadik országok az
  Európai
  Unióban hozzáféréssel rendelkező vállalkozásainak egyenértékűségét, gondoskodnia kell arról, hogy a
  tényleges
  egyenértékűség értékelését a Bizottság végezze el,
  előnyben részesítve az EU legnagyobb kereskedelmi partnereinek és a G20-program hatálya alá tartozó területek értékelését
  a harmadik országok szabályozási és felügyeleti kerete tekintetében és biztosítania kell, hogy az EU-ban a harmadik országbeli
  vállalkozások által nyújtott
  szolgáltatások során a befektetők védelme összehasonlítható szinten legyen. |
| --- | --- |

(72)

A harmadik országbeli vállalkozások szolgáltatásnyújtása az
  Európai
  Unióban a nemzeti rendszerek és előírások hatálya alá tartozik. Ezek a rendszerek rendkívül sokfélék, és az azok alapján engedélyezett vállalkozások nem részesülnek abban a jogosultságban, hogy más tagállamban is nyújtsanak szolgáltatásokat és ott letelepedjenek, mint abban a tagállamban, ahol a székhelyük van. Helyénvaló egy közös szabályozási keret bevezetése, uniós szinten
  a harmadik országbeli vállalkozások, befektetési vállalkozások és piacműködtetők számára egyaránt
  .
  Annak érdekében, hogy harmadik országbeli vállalkozások és élvezhessék egy olyan útlevél hasznát, amely lehetővé teszi számukra befektetési szolgáltatások nyújtását és befektetési tevékenység végzését az Európai Unióban, a
  rendszernek összhangban kell lennie a meglévő, szétaprózott kerettel, biztosítania kell a bizonyosságot és a harmadik országok az
  Európai
  Unióban hozzáféréssel rendelkező vállalkozásainak egyenértékűségét, gondoskodnia kell arról, hogy a
  tényleges
  egyenértékűség értékelését a Bizottság végezze el,
  előnyben részesítve az EU legnagyobb kereskedelmi partnereinek és a G20-program hatálya alá tartozó területek értékelését
  a harmadik országok szabályozási és felügyeleti kerete tekintetében és biztosítania kell, hogy az EU-ban a harmadik országbeli
  vállalkozások által nyújtott
  szolgáltatások során a befektetők védelme összehasonlítható szinten legyen.

| (73) | A lakossági és az olyan ügyfeleknek nyújtott szolgáltatásoknál,
  akik bizonyos védelmi intézkedésekről való lemondást választották annak érdekében, hogy szakmai ügyfélként kezeljék őket,
  mindig meg kell követelni fióktelep létesítését az
  Európai
  Unióban. A fióktelep létrehozása az
  Európai
  Unió engedélyének és felügyeletének hatálya alá tartozik. Megfelelő együttműködési megállapodásoknak kell lenniük az érintett illetékes hatóság és a harmadik ország illetékes hatósága között. Elegendő indulótőkének kell a fióktelep szabad rendelkezésére állnia. Amint az engedélyt megkapta, a fióktelep annak a tagállamnak a felügyelete alá tartozik, amelyben a fióktelepet létesítették; a harmadik országbeli vállalkozás végezhet szolgáltatásokat bármely másik tagállamban, engedélyezett és felügyelt fióktelepén keresztül, az értesítési eljárásnak megfelelően. A fióktelepek nélkül
  az Európai Unióban
  nyújtott szolgáltatásoknak a jogosult szerződő felekre
  és olyan szakmai ügyfelekre
  kell
  korlátozódniuk, akik nem amiatt minősülnek szakmai ügyfélnek, mert lemondtak bizonyos védelmi intézkedésekről
  . A szolgáltatások feltétele az EÉPH által történt nyilvántartásba vétel és a harmadik országbeli felügyelet
  , kivéve ha azokat csak az ügyfél saját kizárólagos kezdeményezésére nyújtják
  . Megfelelő együttműködési megállapodásoknak kell lenniük az EÉPH és a harmadik ország illetékes hatóságai között. |
| --- | --- |

(73)

A lakossági és az olyan ügyfeleknek nyújtott szolgáltatásoknál,
  akik bizonyos védelmi intézkedésekről való lemondást választották annak érdekében, hogy szakmai ügyfélként kezeljék őket,
  mindig meg kell követelni fióktelep létesítését az
  Európai
  Unióban. A fióktelep létrehozása az
  Európai
  Unió engedélyének és felügyeletének hatálya alá tartozik. Megfelelő együttműködési megállapodásoknak kell lenniük az érintett illetékes hatóság és a harmadik ország illetékes hatósága között. Elegendő indulótőkének kell a fióktelep szabad rendelkezésére állnia. Amint az engedélyt megkapta, a fióktelep annak a tagállamnak a felügyelete alá tartozik, amelyben a fióktelepet létesítették; a harmadik országbeli vállalkozás végezhet szolgáltatásokat bármely másik tagállamban, engedélyezett és felügyelt fióktelepén keresztül, az értesítési eljárásnak megfelelően. A fióktelepek nélkül
  az Európai Unióban
  nyújtott szolgáltatásoknak a jogosult szerződő felekre
  és olyan szakmai ügyfelekre
  kell
  korlátozódniuk, akik nem amiatt minősülnek szakmai ügyfélnek, mert lemondtak bizonyos védelmi intézkedésekről
  . A szolgáltatások feltétele az EÉPH által történt nyilvántartásba vétel és a harmadik országbeli felügyelet
  , kivéve ha azokat csak az ügyfél saját kizárólagos kezdeményezésére nyújtják
  . Megfelelő együttműködési megállapodásoknak kell lenniük az EÉPH és a harmadik ország illetékes hatóságai között.

| (74) | Ezen irányelvnek azon rendelkezése, amely a harmadik országbeli vállalkozások által az
  Európai
  Unióban biztosított
  befektetési
  szolgáltatásokat
  vagy tevékenységeket
  szabályozza, nem lehet hatással annak lehetőségére, hogy az Unióban lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező személyek egy harmadik országbeli vállalkozás befektetési szolgáltatásait kizárólag saját kezdeményezésükre vegyék igénybe.
  Ha
  valamely harmadik országbeli vállalkozás az Unióban lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező személy kizárólagos saját kezdeményezésére nyújt szolgáltatást, a szolgáltatás nem minősülhet az Unió területén nyújtott szolgáltatásnak.
  Ha
  egy harmadik országbeli vállalkozás ügyfeleket vagy potenciális ügyfeleket keres az Unióban, vagy befektetési szolgáltatásokat vagy tevékenységeket reklámoz vagy hirdet, az Unióban biztosított kiegészítő szolgáltatásokkal, az nem tekinthető az ügyfél saját kizárólagos kezdeményezésére biztosított szolgáltatásnak. |
| --- | --- |

(74)

Ezen irányelvnek azon rendelkezése, amely a harmadik országbeli vállalkozások által az
  Európai
  Unióban biztosított
  befektetési
  szolgáltatásokat
  vagy tevékenységeket
  szabályozza, nem lehet hatással annak lehetőségére, hogy az Unióban lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező személyek egy harmadik országbeli vállalkozás befektetési szolgáltatásait kizárólag saját kezdeményezésükre vegyék igénybe.
  Ha
  valamely harmadik országbeli vállalkozás az Unióban lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező személy kizárólagos saját kezdeményezésére nyújt szolgáltatást, a szolgáltatás nem minősülhet az Unió területén nyújtott szolgáltatásnak.
  Ha
  egy harmadik országbeli vállalkozás ügyfeleket vagy potenciális ügyfeleket keres az Unióban, vagy befektetési szolgáltatásokat vagy tevékenységeket reklámoz vagy hirdet, az Unióban biztosított kiegészítő szolgáltatásokkal, az nem tekinthető az ügyfél saját kizárólagos kezdeményezésére biztosított szolgáltatásnak.

| (75) | A szabályozott piac működtetésére vonatkozó engedélynek ki kell terjednie mindazon tevékenységekre, amelyek közvetlenül kapcsolódnak a megbízások megjelenítéséhez, feldolgozásához, végrehajtásához, megerősítéséhez és jelentéséhez attól a ponttól, amikor az ilyen megbízásokat a szabályozott piac fogadja, addig a pontig, amikor azokat átadják rákövetkező véglegesítésre, valamint a pénzügyi eszközök tőzsdei bevezetéséhez kapcsolódó tevékenységekre. Ennek magában kell foglalnia a szabályozott piac által kinevezett, kijelölt árjegyző közvetítésével végrehajtott ügyleteket, amelyeket a szabályozott piac rendszerei alapján és az ilyen rendszerekre irányadó szabályokkal összhangban vállalnak.
  Tekintettel az árjegyzők jelentőségére a piacok megfelelő és hatékony működése szempontjából a kereskedési helyszíneknek érvényes írásbeli megállapodással kell rendelkezniük az árjegyzőkkel, amely meghatározza kötelezettségeiket és rögzíti, hogy kivételes esetektől eltekintve mindenkor teljesíteniük kell a piaci likviditás biztosítására vállalt kötelezettségüket.
  A szabályozott piac, az MTF vagy az OTF tagjai vagy résztvevői által megkötött nem minden ügyletet kell úgy tekinteni, mint amit a szabályozott piac, az MTF vagy az OTF rendszerein belül kötöttek meg. Azon ügyleteket, amelyeket a tagok vagy résztvevők bilaterális alapon kötnek meg, és amelyek nem felelnek meg a szabályozott piacra, az MTF-re vagy az OTF-re ezen irányelv alapján megállapított minden kötelezettségnek, a szabályozott piacon, az MTF-en vagy az OTF-en kívül megkötött ügyletnek kell tekinteni a rendszeres internalizáló meghatározásának alkalmazásában. Ebben az esetben a befektetési vállalkozásoknak a kötelező érvényű jegyzés közzétételére vonatkozó kötelezettségét alkalmazni kell, ha az ezen irányelvben megállapított feltételek teljesülnek. |
| --- | --- |

(75)

A szabályozott piac működtetésére vonatkozó engedélynek ki kell terjednie mindazon tevékenységekre, amelyek közvetlenül kapcsolódnak a megbízások megjelenítéséhez, feldolgozásához, végrehajtásához, megerősítéséhez és jelentéséhez attól a ponttól, amikor az ilyen megbízásokat a szabályozott piac fogadja, addig a pontig, amikor azokat átadják rákövetkező véglegesítésre, valamint a pénzügyi eszközök tőzsdei bevezetéséhez kapcsolódó tevékenységekre. Ennek magában kell foglalnia a szabályozott piac által kinevezett, kijelölt árjegyző közvetítésével végrehajtott ügyleteket, amelyeket a szabályozott piac rendszerei alapján és az ilyen rendszerekre irányadó szabályokkal összhangban vállalnak.
  Tekintettel az árjegyzők jelentőségére a piacok megfelelő és hatékony működése szempontjából a kereskedési helyszíneknek érvényes írásbeli megállapodással kell rendelkezniük az árjegyzőkkel, amely meghatározza kötelezettségeiket és rögzíti, hogy kivételes esetektől eltekintve mindenkor teljesíteniük kell a piaci likviditás biztosítására vállalt kötelezettségüket.
  A szabályozott piac, az MTF vagy az OTF tagjai vagy résztvevői által megkötött nem minden ügyletet kell úgy tekinteni, mint amit a szabályozott piac, az MTF vagy az OTF rendszerein belül kötöttek meg. Azon ügyleteket, amelyeket a tagok vagy résztvevők bilaterális alapon kötnek meg, és amelyek nem felelnek meg a szabályozott piacra, az MTF-re vagy az OTF-re ezen irányelv alapján megállapított minden kötelezettségnek, a szabályozott piacon, az MTF-en vagy az OTF-en kívül megkötött ügyletnek kell tekinteni a rendszeres internalizáló meghatározásának alkalmazásában. Ebben az esetben a befektetési vállalkozásoknak a kötelező érvényű jegyzés közzétételére vonatkozó kötelezettségét alkalmazni kell, ha az ezen irányelvben megállapított feltételek teljesülnek.

| (76) | A felhasználók számára döntő fontosságú, hogy áttekintésük legyen az
  Európai
  Unió piacain folyó kereskedési tevékenységről, az illetékes hatóságok számára pedig az, hogy pontos és átfogó információkat kapjanak a vonatkozó ügyletekről, amihez a fő piaci adatok szolgáltatását engedélyhez kell kötni és szabályozni kell, a megfelelő minőségi szint eléréséhez. |
| --- | --- |

(76)

A felhasználók számára döntő fontosságú, hogy áttekintésük legyen az
  Európai
  Unió piacain folyó kereskedési tevékenységről, az illetékes hatóságok számára pedig az, hogy pontos és átfogó információkat kapjanak a vonatkozó ügyletekről, amihez a fő piaci adatok szolgáltatását engedélyhez kell kötni és szabályozni kell, a megfelelő minőségi szint eléréséhez.

| (77) | A jóváhagyott közzétételi mechanizmusok bevezetése javítaná a kereskedés átláthatósági információinak minőségét a tőzsdén kívüli terület közzétételeiben, és jelentősen hozzájárulna annak biztosításához, hogy az ilyen adatokat olyan módon tegyék közzé, ami megkönnyíti a kereskedési helyszínek által közzétett adatokkal való összevonásukat. |
| --- | --- |

(77)

A jóváhagyott közzétételi mechanizmusok bevezetése javítaná a kereskedés átláthatósági információinak minőségét a tőzsdén kívüli terület közzétételeiben, és jelentősen hozzájárulna annak biztosításához, hogy az ilyen adatokat olyan módon tegyék közzé, ami megkönnyíti a kereskedési helyszínek által közzétett adatokkal való összevonásukat.

| (78) | Miután immár olyan piaci szerkezet áll rendelkezésre, amely lehetővé teszi a versenyt több kereskedési helyszín között, alapvető, hogy mielőbb működjön a ténylegesen és átfogóan összevont adattárolás.
  Az összevont adattárolás egy üzleti megoldásának bevezetése a részvényeknél
  és a részvényjellegű értékpapíroknál
  hozzá fog járulni egy integráltabb európai piac megteremtéséhez, és könnyebbé teszi a piaci szereplők számára, hogy hozzáférjenek a kereskedés rendelkezésre álló átláthatósági információihoz. A tervezett megoldás azon alapul, hogy engedélyt kapnának az előre meghatározott és felügyelt paraméterekkel dolgozó szolgáltatók
  átfogó és pontos piaci adatok elérhetővé tételének biztosítására
  , akik egymással versenyben lennének a technikai szempontból nagyon kifinomult és innovatív megoldások
  nyújtására
  , a piac lehető legjobb kiszolgálása érdekében.
  A Bizottságnak az életképes összevont adattárolás korai kifejlesztésének megkönnyítése érdekében mielőbb felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat kell elfogadnia, amelyek meghatározzák az összevont adattárolási szolgáltatók tájékoztatási kötelezettségére vonatkozó bizonyos részleteket. Az összes összevont adattárolási szolgáltató arra való felkérése által, hogy a jóváhagyott közzétételi mechanizmusokra (APA-k) vonatkozó valamennyi adatot összesítsék, biztosított lesz, hogy a versenyre az ügyfeleknek nyújtandó szolgáltatások minősége alapján kerül sor, nem pedig a feldolgozott adatmennyiség alapján. Azonban most kellene rendelkezni egy állami megoldás kidolgozásáról, ha az üzleti megoldás révén nem érhető el időben a hatékony és átfogó összevont adattárolás. |
| --- | --- |

(78)

Miután immár olyan piaci szerkezet áll rendelkezésre, amely lehetővé teszi a versenyt több kereskedési helyszín között, alapvető, hogy mielőbb működjön a ténylegesen és átfogóan összevont adattárolás.
  Az összevont adattárolás egy üzleti megoldásának bevezetése a részvényeknél
  és a részvényjellegű értékpapíroknál
  hozzá fog járulni egy integráltabb európai piac megteremtéséhez, és könnyebbé teszi a piaci szereplők számára, hogy hozzáférjenek a kereskedés rendelkezésre álló átláthatósági információihoz. A tervezett megoldás azon alapul, hogy engedélyt kapnának az előre meghatározott és felügyelt paraméterekkel dolgozó szolgáltatók
  átfogó és pontos piaci adatok elérhetővé tételének biztosítására
  , akik egymással versenyben lennének a technikai szempontból nagyon kifinomult és innovatív megoldások
  nyújtására
  , a piac lehető legjobb kiszolgálása érdekében.
  A Bizottságnak az életképes összevont adattárolás korai kifejlesztésének megkönnyítése érdekében mielőbb felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat kell elfogadnia, amelyek meghatározzák az összevont adattárolási szolgáltatók tájékoztatási kötelezettségére vonatkozó bizonyos részleteket. Az összes összevont adattárolási szolgáltató arra való felkérése által, hogy a jóváhagyott közzétételi mechanizmusokra (APA-k) vonatkozó valamennyi adatot összesítsék, biztosított lesz, hogy a versenyre az ügyfeleknek nyújtandó szolgáltatások minősége alapján kerül sor, nem pedig a feldolgozott adatmennyiség alapján. Azonban most kellene rendelkezni egy állami megoldás kidolgozásáról, ha az üzleti megoldás révén nem érhető el időben a hatékony és átfogó összevont adattárolás.

| (79) | A 2006/49/EK irányelv felülvizsgálatának meg kell határoznia azt a legkisebb meghatározott tőkekövetelményt, amelynek a szabályozott piacoknak meg kell felelniük ahhoz, hogy engedélyt kaphassanak, és ennek során figyelembe kell venni az ilyen piacokhoz kapcsolódó kockázatok sajátos jellegét. |
| --- | --- |

(79)

A 2006/49/EK irányelv felülvizsgálatának meg kell határoznia azt a legkisebb meghatározott tőkekövetelményt, amelynek a szabályozott piacoknak meg kell felelniük ahhoz, hogy engedélyt kaphassanak, és ennek során figyelembe kell venni az ilyen piacokhoz kapcsolódó kockázatok sajátos jellegét.

| (80) | A szabályozott piac működtetőinek képesnek kell lenniük MTF működtetésére is, ezen irányelv vonatkozó rendelkezéseivel összhangban. |
| --- | --- |

(80)

A szabályozott piac működtetőinek képesnek kell lenniük MTF működtetésére is, ezen irányelv vonatkozó rendelkezéseivel összhangban.

| (81) | Ezen irányelv szabályozott piac által érvényesített szabályai alapján az eszközök értékpapír-piaci bevezetéséről szóló rendelkezések nem sérthetik az értékpapírok hivatalos tőzsdei jegyzésre történő bevezetéséről és az ilyen értékpapírokról közzéteendő információkról szóló, 2001. május 28-i 2001/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (25) alkalmazását. Nem akadályozható meg, hogy a szabályozott piac az ezen irányelv alapján megállapítottaknál szigorúbb követelményeket alkalmazzon azon értékpapírok vagy eszközök kibocsátóira, amelyek piaci bevezetését tervezi. |
| --- | --- |

(81)

Ezen irányelv szabályozott piac által érvényesített szabályai alapján az eszközök értékpapír-piaci bevezetéséről szóló rendelkezések nem sérthetik az értékpapírok hivatalos tőzsdei jegyzésre történő bevezetéséről és az ilyen értékpapírokról közzéteendő információkról szóló, 2001. május 28-i 2001/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (25) alkalmazását. Nem akadályozható meg, hogy a szabályozott piac az ezen irányelv alapján megállapítottaknál szigorúbb követelményeket alkalmazzon azon értékpapírok vagy eszközök kibocsátóira, amelyek piaci bevezetését tervezi.

| (82) | A tagállamoknak képesnek kell lenniük különböző illetékes hatóságok kijelölésére az ezen irányelvben megállapított széles körű kötelezettségek kikényszerítésére. Az ilyen hatóságoknak állami jellegűeknek kell lenniük, ez szavatolja a gazdasági szereplőktől való függetlenségüket és az összeférhetetlenség elkerülését. Nemzeti jogukkal összhangban a tagállamoknak biztosítaniuk kell az illetékes hatóság megfelelő finanszírozását. Az állami hatóságok kijelölése nem zárhatja ki a hatáskör átruházását az illetékes hatóság felelősségének fenntartása mellett. |
| --- | --- |

(82)

A tagállamoknak képesnek kell lenniük különböző illetékes hatóságok kijelölésére az ezen irányelvben megállapított széles körű kötelezettségek kikényszerítésére. Az ilyen hatóságoknak állami jellegűeknek kell lenniük, ez szavatolja a gazdasági szereplőktől való függetlenségüket és az összeférhetetlenség elkerülését. Nemzeti jogukkal összhangban a tagállamoknak biztosítaniuk kell az illetékes hatóság megfelelő finanszírozását. Az állami hatóságok kijelölése nem zárhatja ki a hatáskör átruházását az illetékes hatóság felelősségének fenntartása mellett.

| (83) | A G-20 2009. szeptember 25-én Pittsburghben rendezett csúcstalálkozóján megállapodás született a pénzügyi és árupiacok szabályozásának, működésének és átláthatóságának javításáról, az árupiaci cikkek túlzott volatilitása miatt. A Bizottság „Hatékonyabban működő élelmiszerellátási lánc Európában” című 2009. október 28-i közleménye és „Az árupiacok és a nyersanyagok kihívásai” című, 2011. február 2-i közleménye vázolta a 2004/39/EK irányelv felülvizsgálata kapcsán meghozandó intézkedéseket.
  Az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezetének (IOSCO) 2011 szeptemberében közzétette az árualapú származtatott piacok szabályozására és felügyeletére vonatkozó alapelveket. A G-20-ak 2011. november 4-i cannes-i csúcstalálkozójukon jóváhagyták ezeket az alapelveket, melyek felhívják a piacszabályozókat, hogy biztosítsanak maguknak formális pozíciókezelési jogkört, beleértve adott esetben az előzetes pozíciólimitek megállapítására vonatkozó jogkört is. |
| --- | --- |

(83)

A G-20 2009. szeptember 25-én Pittsburghben rendezett csúcstalálkozóján megállapodás született a pénzügyi és árupiacok szabályozásának, működésének és átláthatóságának javításáról, az árupiaci cikkek túlzott volatilitása miatt. A Bizottság „Hatékonyabban működő élelmiszerellátási lánc Európában” című 2009. október 28-i közleménye és „Az árupiacok és a nyersanyagok kihívásai” című, 2011. február 2-i közleménye vázolta a 2004/39/EK irányelv felülvizsgálata kapcsán meghozandó intézkedéseket.
  Az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezetének (IOSCO) 2011 szeptemberében közzétette az árualapú származtatott piacok szabályozására és felügyeletére vonatkozó alapelveket. A G-20-ak 2011. november 4-i cannes-i csúcstalálkozójukon jóváhagyták ezeket az alapelveket, melyek felhívják a piacszabályozókat, hogy biztosítsanak maguknak formális pozíciókezelési jogkört, beleértve adott esetben az előzetes pozíciólimitek megállapítására vonatkozó jogkört is.

| (84) | Az illetékes hatóságoknak juttatott jogköröket ki kell egészíteni explicit felhatalmazásokkal arra, hogy bármely személytől
  szerezhessenek
  információkat az árucikkekkel kapcsolatos származtatott szerződésekben felvett pozícióik méretéről és rendeltetéséről, és kérhetik azt a személyt, hogy tegyen lépéseket a származtatott szerződésekben felvett pozíció méretének csökkentésére. |
| --- | --- |

(84)

Az illetékes hatóságoknak juttatott jogköröket ki kell egészíteni explicit felhatalmazásokkal arra, hogy bármely személytől
  szerezhessenek
  információkat az árucikkekkel kapcsolatos származtatott szerződésekben felvett pozícióik méretéről és rendeltetéséről, és kérhetik azt a személyt, hogy tegyen lépéseket a származtatott szerződésekben felvett pozíció méretének csökkentésére.

| (85) | Explicit jogköröket kell adni
  a kereskedési helyszíneknek és
  az illetékes hatóságoknak arra, hogy korlátozhassák bármely személy vagy személyek egy osztályának arra való képességét, hogy egy árucikkel kapcsolatos származtatott szerződést kössön
  vagy birtokoljon, az EÉPH által meghatározott technikai standardok alapján, és hogy úgy kezelhessenek pozíciókat, hogy azzal fokozzák a származékos termék és a mögöttes áru piacának integritását, a likviditás szükségtelen korlátozása nélkül
  . A limit alkalmazásának lehetségesnek kell lennie mind az egyedi ügyletek, mind az idők folyamán felépített pozíciók esetében. Különösen az utóbbi esetben, az illetékes hatóságnak gondoskodnia kell arról, hogy ezek a pozíciólimitek megkülönböztetésmentesek, világosan meghatározottak legyenek, kellő figyelmet fordítsanak a kérdéses piac sajátosságaira, és szükségesek legyenek a piac integritásának és szabályszerű működésének megőrzéséhez.
  Ilyen limiteket nem lehet alkalmazni pozíciókra, amelyek objektíven csökkentik a közvetlenül az árucikkel folytatott kereskedelmi tevékenységekkel kapcsolatos kockázatokat. Annak elkerülése érdekében, hogy a származékos termékek szabályozása akaratlanul hátrányosan érintse a mögöttes áru piacát, egyértelművé kell tenni az azonnali és a határidős szerződések közötti különbséget. |
| --- | --- |

(85)

Explicit jogköröket kell adni
  a kereskedési helyszíneknek és
  az illetékes hatóságoknak arra, hogy korlátozhassák bármely személy vagy személyek egy osztályának arra való képességét, hogy egy árucikkel kapcsolatos származtatott szerződést kössön
  vagy birtokoljon, az EÉPH által meghatározott technikai standardok alapján, és hogy úgy kezelhessenek pozíciókat, hogy azzal fokozzák a származékos termék és a mögöttes áru piacának integritását, a likviditás szükségtelen korlátozása nélkül
  . A limit alkalmazásának lehetségesnek kell lennie mind az egyedi ügyletek, mind az idők folyamán felépített pozíciók esetében. Különösen az utóbbi esetben, az illetékes hatóságnak gondoskodnia kell arról, hogy ezek a pozíciólimitek megkülönböztetésmentesek, világosan meghatározottak legyenek, kellő figyelmet fordítsanak a kérdéses piac sajátosságaira, és szükségesek legyenek a piac integritásának és szabályszerű működésének megőrzéséhez.
  Ilyen limiteket nem lehet alkalmazni pozíciókra, amelyek objektíven csökkentik a közvetlenül az árucikkel folytatott kereskedelmi tevékenységekkel kapcsolatos kockázatokat. Annak elkerülése érdekében, hogy a származékos termékek szabályozása akaratlanul hátrányosan érintse a mögöttes áru piacát, egyértelművé kell tenni az azonnali és a határidős szerződések közötti különbséget.

| (86) | Az illetékes hatóságok számára rendelkezésére bocsátott jogkörök mellett
  minden olyan
  kereskedési
  helyszínnek, ahol árualapú származtatott termékek kereskedését kínálják, rendelkeznie kell megfelelő limitekkel
  és szükség esetén más
  alkalmas
  pozíciókezelési
  mechanizmusokkal a likviditás alátámasztására, a piaci visszaélés megakadályozására és a szabályszerű árazási és elszámolási feltételek biztosítására.
  Az ilyen mechanizmusok magukban foglalhatják például a hatalmas pozíciókoncentrációk létrehozásának meghatározását, különösen az elszámolási limitekhez, pozíciólimitekhez, ármozgáslimitekhez, a felszámolás elrendeléséhez vagy a nyitott pozíciók átruházásához, a kereskedés felfüggesztéséhez, a teljesítési feltételek megváltoztatásához, a kereskedések törléséhez és a teljesítési célok megköveteléséhez hasonlókat.
  Az EÉPH-nak jegyzéket kell vezetnie és azt közzé kell tennie az összes ilyen hatályos intézkedés összefoglalójával.
  A
  limiteket következetesen kell alkalmazni, és figyelembe kell venni az adott piac sajátos jellemzőit. Egyértelművé kell tenni, hogy a limitek és mechanizmusok kire vonatkoznak, és hogy van-e azok alól mentesség, illetve ismertetni kell a megfelelő mennyiségi küszöböket is, amelyekből a határértékek összetevődnek, vagy amelyek egyéb kötelezettségeket eredményezhetnek.
  Mivel egyetlen kereskedési helyszín sem láthatja tagjai vagy résztvevői összesített pozícióit az egész piacon, lehetővé kell tenni az ellenőrzések szabályozás-technikai standardok révén történő meghatározását
  , ezenkívül ügyelni kell a különböző helyszíneken a hasonló szerződésekre vonatkozó limitek és mechanizmusok eltérő hatásainak kiküszöbölésére. |
| --- | --- |

(86)

Az illetékes hatóságok számára rendelkezésére bocsátott jogkörök mellett
  minden olyan
  kereskedési
  helyszínnek, ahol árualapú származtatott termékek kereskedését kínálják, rendelkeznie kell megfelelő limitekkel
  és szükség esetén más
  alkalmas
  pozíciókezelési
  mechanizmusokkal a likviditás alátámasztására, a piaci visszaélés megakadályozására és a szabályszerű árazási és elszámolási feltételek biztosítására.
  Az ilyen mechanizmusok magukban foglalhatják például a hatalmas pozíciókoncentrációk létrehozásának meghatározását, különösen az elszámolási limitekhez, pozíciólimitekhez, ármozgáslimitekhez, a felszámolás elrendeléséhez vagy a nyitott pozíciók átruházásához, a kereskedés felfüggesztéséhez, a teljesítési feltételek megváltoztatásához, a kereskedések törléséhez és a teljesítési célok megköveteléséhez hasonlókat.
  Az EÉPH-nak jegyzéket kell vezetnie és azt közzé kell tennie az összes ilyen hatályos intézkedés összefoglalójával.
  A
  limiteket következetesen kell alkalmazni, és figyelembe kell venni az adott piac sajátos jellemzőit. Egyértelművé kell tenni, hogy a limitek és mechanizmusok kire vonatkoznak, és hogy van-e azok alól mentesség, illetve ismertetni kell a megfelelő mennyiségi küszöböket is, amelyekből a határértékek összetevődnek, vagy amelyek egyéb kötelezettségeket eredményezhetnek.
  Mivel egyetlen kereskedési helyszín sem láthatja tagjai vagy résztvevői összesített pozícióit az egész piacon, lehetővé kell tenni az ellenőrzések szabályozás-technikai standardok révén történő meghatározását
  , ezenkívül ügyelni kell a különböző helyszíneken a hasonló szerződésekre vonatkozó limitek és mechanizmusok eltérő hatásainak kiküszöbölésére.

| (87) | Azok a helyszínek, ahol a leglikvidebb árualapú származtatott termékekkel kereskednek, összesített heti bontást tesznek közzé a piaci szereplők különféle típusai által tartott pozíciókról, ideértve azoknak az ügyfeleit, akik nem saját nevükben kereskednek. Az illetékes hatóság számára, kérésre, egy átfogó és részletes bontást kell
  biztosítani
  mind a piaci szereplők típusa, mind identitása szerint
  , adott esetben figyelembe véve az energiapiacok integritásáról és átláthatóságáról szóló 2011. október 25-i 1227/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (26) 8. cikkében már meghatározott jelentési kötelezettségeket is
  .
  ▐ |
| --- | --- |

(87)

Azok a helyszínek, ahol a leglikvidebb árualapú származtatott termékekkel kereskednek, összesített heti bontást tesznek közzé a piaci szereplők különféle típusai által tartott pozíciókról, ideértve azoknak az ügyfeleit, akik nem saját nevükben kereskednek. Az illetékes hatóság számára, kérésre, egy átfogó és részletes bontást kell
  biztosítani
  mind a piaci szereplők típusa, mind identitása szerint
  , adott esetben figyelembe véve az energiapiacok integritásáról és átláthatóságáról szóló 2011. október 25-i 1227/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (26) 8. cikkében már meghatározott jelentési kötelezettségeket is
  .

▐

| (89) | Kívánatos a kis és közepes méretű vállalkozások tőkéhez jutásának megkönnyítése és a kisebb és közepes kibocsátók szükségleteinek kielégítésére szakosodott piacok további fejlesztésének megkönnyítése. Ezek a piacok rendszerint ezen irányelv hatálya alatt működnek, mivel az MTF-eket általános kkv-piacokként, növekedési piacokként vagy fiatalkorú piacokként ismerik. Az MTF kategórián belül egy új alkategória, a gyorsan növekvő kkv-k piacának létrehozása és ezeknek a piacoknak a nyilvántartásba vétele megnövelheti láthatóságukat és ismertségüket, valamint segítheti a közös páneurópai szabályozási standardok kialakítását azokra a piacokra.
  Figyelmet kell fordítani arra, hogy miként lehet előírni – a befektetők számára vonzó új eszközosztályként – az említett piac alkalmazásának további előmozdítására és támogatására vonatkozó jövőbeni jogszabályt. Az összes többi uniós piacszabályozást aktualizálni kell az adminisztratív terhek csökkentésének és a kkv-knak a gyorsan növekvő kkv-piacokra történő bevezetésére irányuló további ösztönzők biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(89)

Kívánatos a kis és közepes méretű vállalkozások tőkéhez jutásának megkönnyítése és a kisebb és közepes kibocsátók szükségleteinek kielégítésére szakosodott piacok további fejlesztésének megkönnyítése. Ezek a piacok rendszerint ezen irányelv hatálya alatt működnek, mivel az MTF-eket általános kkv-piacokként, növekedési piacokként vagy fiatalkorú piacokként ismerik. Az MTF kategórián belül egy új alkategória, a gyorsan növekvő kkv-k piacának létrehozása és ezeknek a piacoknak a nyilvántartásba vétele megnövelheti láthatóságukat és ismertségüket, valamint segítheti a közös páneurópai szabályozási standardok kialakítását azokra a piacokra.
  Figyelmet kell fordítani arra, hogy miként lehet előírni – a befektetők számára vonzó új eszközosztályként – az említett piac alkalmazásának további előmozdítására és támogatására vonatkozó jövőbeni jogszabályt. Az összes többi uniós piacszabályozást aktualizálni kell az adminisztratív terhek csökkentésének és a kkv-knak a gyorsan növekvő kkv-piacokra történő bevezetésére irányuló további ösztönzők biztosítása érdekében.

| (90) | A piacok ezen új kategóriájára vonatkozó előírásoknak elegendő rugalmasságot kell biztosítaniuk ahhoz, hogy az Európa-szerte létező sikeres piaci modellek jelenlegi választékát figyelembe lehessen venni. Meg kell találni a megfelelő egyensúlyt is a befektetővédelem magas szintjének fenntartása - ami a kibocsátók iránti befektetői bizalom előmozdításához lényegbevágó ezeken a piacokon – és a kibocsátók szükségtelen adminisztrációs terheinek csökkentése között azokon a piacokon. Javasolt, hogy a kkv-piac előírásairól, mint például azokról, amelyek az ilyen piac kereskedésébe való bevezetés kritériumaival kapcsolatosak, további részleteket határozzanak meg felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban vagy technikai standardokban. |
| --- | --- |

(90)

A piacok ezen új kategóriájára vonatkozó előírásoknak elegendő rugalmasságot kell biztosítaniuk ahhoz, hogy az Európa-szerte létező sikeres piaci modellek jelenlegi választékát figyelembe lehessen venni. Meg kell találni a megfelelő egyensúlyt is a befektetővédelem magas szintjének fenntartása - ami a kibocsátók iránti befektetői bizalom előmozdításához lényegbevágó ezeken a piacokon – és a kibocsátók szükségtelen adminisztrációs terheinek csökkentése között azokon a piacokon. Javasolt, hogy a kkv-piac előírásairól, mint például azokról, amelyek az ilyen piac kereskedésébe való bevezetés kritériumaival kapcsolatosak, további részleteket határozzanak meg felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban vagy technikai standardokban.

| (91) | Mivel fontos, hogy a meglévő, sikeres piacokra gyakorolt hatás ne legyen kedvezőtlen, választási lehetőséget kell hagyni a kkv-kat megcélzó piacok működtetői számára, miszerint folytathatják az ilyen piacok működtetését az irányelv szerinti előírásoknak megfelelően, anélkül, hogy gyorsan növekvő kkv-k piacaként jegyeztetnék be magukat. |
| --- | --- |

(91)

Mivel fontos, hogy a meglévő, sikeres piacokra gyakorolt hatás ne legyen kedvezőtlen, választási lehetőséget kell hagyni a kkv-kat megcélzó piacok működtetői számára, miszerint folytathatják az ilyen piacok működtetését az irányelv szerinti előírásoknak megfelelően, anélkül, hogy gyorsan növekvő kkv-k piacaként jegyeztetnék be magukat.

| (92) | Az egyik tagállam kapcsolattartó pontja által a másik tagállam kapcsolattartó pontján keresztül fogadott bizalmas információkat nem lehet tisztán belföldinek tekinteni. |
| --- | --- |

(92)

Az egyik tagállam kapcsolattartó pontja által a másik tagállam kapcsolattartó pontján keresztül fogadott bizalmas információkat nem lehet tisztán belföldinek tekinteni.

| (93) | Növelni kell az illetékes hatóságok rendelkezésére álló hatáskörök konvergenciáját, hogy az a teljes egységes pénzügyi piacon a végrehajtás azonos fokához vezessen. A közös minimumhatáskörnek a megfelelő erőforrásokkal együtt garantálnia kell a felügyeleti hatékonyságot. |
| --- | --- |

(93)

Növelni kell az illetékes hatóságok rendelkezésére álló hatáskörök konvergenciáját, hogy az a teljes egységes pénzügyi piacon a végrehajtás azonos fokához vezessen. A közös minimumhatáskörnek a megfelelő erőforrásokkal együtt garantálnia kell a felügyeleti hatékonyságot.

| (94) | Tekintettel a különféle MTF-ek jelentős hatására és az általuk megszerzett piaci részesedésre, gondoskodni kellene megfelelő együttműködési mechanizmusok kialakításáról az MTF illetékes hatósága és annak a jogrendnek az illetékes hatósága között, ahol az MTF a szolgáltatásokat nyújtja. Ahhoz, hogy bármiféle hasonló fejleményekre számítani lehessen, ezt ki kell terjeszteni az OTF-ekre. |
| --- | --- |

(94)

Tekintettel a különféle MTF-ek jelentős hatására és az általuk megszerzett piaci részesedésre, gondoskodni kellene megfelelő együttműködési mechanizmusok kialakításáról az MTF illetékes hatósága és annak a jogrendnek az illetékes hatósága között, ahol az MTF a szolgáltatásokat nyújtja. Ahhoz, hogy bármiféle hasonló fejleményekre számítani lehessen, ezt ki kell terjeszteni az OTF-ekre.

| (95) | Annak biztosítása érdekében, hogy a befektetési vállalkozások és a szabályozott piacok, az üzleti tevékenységüket ténylegesen ellenőrző személyek és a befektetési vállalkozások és szabályozott piacok vezető testületének tagjai teljesítsék az ebből az irányelvből és a(z) .../.../EU [MiFIR] rendeletből eredő kötelezettségeiket, és annak biztosítása érdekében, hogy az egész
  Európai
  Unióban egyforma elbánásban részesüljenek, a tagállamoknak hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási szankciókat és intézkedéseket kell előírniuk. A tagállamok által meghatározott közigazgatási szankcióknak ezért a címzettekkel, a szankció vagy intézkedés alkalmazásakor figyelembe veendő kritériumokkal, a közzététellel, a legfontosabb szankcionálási hatáskörökkel és a közigazgatási pénzbírságok szintjével kapcsolatban bizonyos alapvető követelményeknek eleget kell tenniük. |
| --- | --- |

(95)

Annak biztosítása érdekében, hogy a befektetési vállalkozások és a szabályozott piacok, az üzleti tevékenységüket ténylegesen ellenőrző személyek és a befektetési vállalkozások és szabályozott piacok vezető testületének tagjai teljesítsék az ebből az irányelvből és a(z) .../.../EU [MiFIR] rendeletből eredő kötelezettségeiket, és annak biztosítása érdekében, hogy az egész
  Európai
  Unióban egyforma elbánásban részesüljenek, a tagállamoknak hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási szankciókat és intézkedéseket kell előírniuk. A tagállamok által meghatározott közigazgatási szankcióknak ezért a címzettekkel, a szankció vagy intézkedés alkalmazásakor figyelembe veendő kritériumokkal, a közzététellel, a legfontosabb szankcionálási hatáskörökkel és a közigazgatási pénzbírságok szintjével kapcsolatban bizonyos alapvető követelményeknek eleget kell tenniük.

| (96) | Az illetékes hatóságokat fel kell hatalmazni különösen olyan pénzbírságok kiszabására, amelyek kellően magasak a várható haszon ellensúlyozásához és még a nagyobb intézmények és vezetőik számára is visszatartó erővel bírnak. |
| --- | --- |

(96)

Az illetékes hatóságokat fel kell hatalmazni különösen olyan pénzbírságok kiszabására, amelyek kellően magasak a várható haszon ellensúlyozásához és még a nagyobb intézmények és vezetőik számára is visszatartó erővel bírnak.

| (97) | A szankciók minden tagállamban következetes alkalmazásának biztosítása érdekében a közigazgatási szankciók vagy intézkedések típusának és a közigazgatási pénzbírságok szintjének meghatározása során a tagállamok számára elő kell írni, hogy biztosítsák az összes lényeges körülmény illetékes hatóságok általi figyelembevételét, amikor azok a közigazgatási szankciók vagy intézkedések típusáról vagy a pénzbeli közigazgatási szankciókról döntenek. |
| --- | --- |

(97)

A szankciók minden tagállamban következetes alkalmazásának biztosítása érdekében a közigazgatási szankciók vagy intézkedések típusának és a közigazgatási pénzbírságok szintjének meghatározása során a tagállamok számára elő kell írni, hogy biztosítsák az összes lényeges körülmény illetékes hatóságok általi figyelembevételét, amikor azok a közigazgatási szankciók vagy intézkedések típusáról vagy a pénzbeli közigazgatási szankciókról döntenek.

| (98) | Annak biztosítása érdekében, hogy a szankciók visszatartó erővel hassanak a nagy nyilvánosságra, a szankciókat – egyes jól meghatározott körülmények kivételével – rendszerint közzé kell tenni. |
| --- | --- |

(98)

Annak biztosítása érdekében, hogy a szankciók visszatartó erővel hassanak a nagy nyilvánosságra, a szankciókat – egyes jól meghatározott körülmények kivételével – rendszerint közzé kell tenni.

| (99) | A potenciális jogsértések felfedése érdekében az illetékes hatóságoknak rendelkezniük kell a szükséges vizsgálati hatáskörökkel, és hatékony
  és megbízható
  mechanizmusokat kell létrehozniuk, amelyekkel ösztönzik a potenciális vagy tényleges jogsértések bejelentését
  , beleértve a saját intézményükön belüli jogsértéseket jelentő alkalmazottak védelmét is
  . Ezek a mechanizmusok nem sértik a megvádolt személyek megfelelő védelmét. Ki kell alakítani a megfelelő eljárásokat a feljelentett személy védelemhez való joga és a rá vonatkozó végleges döntés meghozatala előtti meghallgatásának joga biztosítva legyen, valamint a róla hozott döntés ellen bíróság előtt jogorvoslatot keressen. |
| --- | --- |

(99)

A potenciális jogsértések felfedése érdekében az illetékes hatóságoknak rendelkezniük kell a szükséges vizsgálati hatáskörökkel, és hatékony
  és megbízható
  mechanizmusokat kell létrehozniuk, amelyekkel ösztönzik a potenciális vagy tényleges jogsértések bejelentését
  , beleértve a saját intézményükön belüli jogsértéseket jelentő alkalmazottak védelmét is
  . Ezek a mechanizmusok nem sértik a megvádolt személyek megfelelő védelmét. Ki kell alakítani a megfelelő eljárásokat a feljelentett személy védelemhez való joga és a rá vonatkozó végleges döntés meghozatala előtti meghallgatásának joga biztosítva legyen, valamint a róla hozott döntés ellen bíróság előtt jogorvoslatot keressen.

| (100) | Ennek az irányelvnek közigazgatási szankciókat és intézkedéseket egyaránt említenie kell, hogy egy jogsértést követően alkalmazott minden intézkedést lefedjen, amelyek célja a további jogsértések megelőzése, tekintet nélkül arra, hogy a nemzeti jog alapján szankciónak vagy intézkedésnek minősülnek-e. |
| --- | --- |

(100)

Ennek az irányelvnek közigazgatási szankciókat és intézkedéseket egyaránt említenie kell, hogy egy jogsértést követően alkalmazott minden intézkedést lefedjen, amelyek célja a további jogsértések megelőzése, tekintet nélkül arra, hogy a nemzeti jog alapján szankciónak vagy intézkedésnek minősülnek-e.

| (101) | Ez az irányelv nem sértheti a tagállamok büntetőjogi szankciókkal kapcsolatos rendelkezéseit.
  A tagállami jogrendszerek sérelme nélkül a tagállamok biztosítják, hogy amennyiben felmerül, hogy egy vezető testület tagja rendelkezéseket sértett vagy az ezen irányelv vagy a .../.../EU rendelet [MiFIR] hatálya alá tartozó területeken jogsértést követett el, a személy ellen büntetőjogi és polgári jogi eljárást kezdeményeznek. |
| --- | --- |

(101)

Ez az irányelv nem sértheti a tagállamok büntetőjogi szankciókkal kapcsolatos rendelkezéseit.
  A tagállami jogrendszerek sérelme nélkül a tagállamok biztosítják, hogy amennyiben felmerül, hogy egy vezető testület tagja rendelkezéseket sértett vagy az ezen irányelv vagy a .../.../EU rendelet [MiFIR] hatálya alá tartozó területeken jogsértést követett el, a személy ellen büntetőjogi és polgári jogi eljárást kezdeményeznek.

| (102) | Az ügyfelek védelme érdekében és a fogyasztók azon jogának sérelme nélkül, hogy ügyeiket bíróság elé vigyék, szükséges, hogy a tagállamok gondoskodjanak azon állami vagy magántestületek létrehozásáról, amelyek célja a jogviták bíróságon kívüli rendezése, a határokon átnyúló jogviták rendezésében való együttműködés, figyelembe véve a fogyasztói jogviták bíróságon kívüli rendezéséért felelős testületekre alkalmazandó elvekről szóló, 1998. március 30-i 98/257/EK bizottsági ajánlást (27), valamint a fogyasztói jogviták megegyezésen alapuló megoldásában részt vevő bírósági eljáráson kívüli testületekre vonatkozó elvekről szóló 2001. április 4-i 2001/310/EK bizottsági ajánlást (28). A tagállamokat ösztönözni kell, hogy a panaszokra, illetve a bíróságon kívüli vitarendezések jogorvoslati eljárásaira vonatkozó rendelkezések végrehajtásakor használják a meglévő, határokon átnyúló együttműködési mechanizmusokat, nevezetesen a Pénzügyi Szolgáltatások Panaszhálózatát (FIN-Net). |
| --- | --- |

(102)

Az ügyfelek védelme érdekében és a fogyasztók azon jogának sérelme nélkül, hogy ügyeiket bíróság elé vigyék, szükséges, hogy a tagállamok gondoskodjanak azon állami vagy magántestületek létrehozásáról, amelyek célja a jogviták bíróságon kívüli rendezése, a határokon átnyúló jogviták rendezésében való együttműködés, figyelembe véve a fogyasztói jogviták bíróságon kívüli rendezéséért felelős testületekre alkalmazandó elvekről szóló, 1998. március 30-i 98/257/EK bizottsági ajánlást (27), valamint a fogyasztói jogviták megegyezésen alapuló megoldásában részt vevő bírósági eljáráson kívüli testületekre vonatkozó elvekről szóló 2001. április 4-i 2001/310/EK bizottsági ajánlást (28). A tagállamokat ösztönözni kell, hogy a panaszokra, illetve a bíróságon kívüli vitarendezések jogorvoslati eljárásaira vonatkozó rendelkezések végrehajtásakor használják a meglévő, határokon átnyúló együttműködési mechanizmusokat, nevezetesen a Pénzügyi Szolgáltatások Panaszhálózatát (FIN-Net).

| (103) | Az illetékes hatóságok, más hatóságok, testületek vagy személyek közötti információcserének vagy információtovábbításnak a 95/46/EK irányelvben megállapított, a személyes adatok harmadik országoknak történő átadására vonatkozó szabályokkal összhangban kell történnie. Az EÉPH és harmadik országok közötti információcserét vagy -továbbítást a 45/2001/EK rendeletben a személyes adatok átadásával kapcsolatban meghatározott szabályok szerint kell bonyolítani. |
| --- | --- |

(103)

Az illetékes hatóságok, más hatóságok, testületek vagy személyek közötti információcserének vagy információtovábbításnak a 95/46/EK irányelvben megállapított, a személyes adatok harmadik országoknak történő átadására vonatkozó szabályokkal összhangban kell történnie. Az EÉPH és harmadik országok közötti információcserét vagy -továbbítást a 45/2001/EK rendeletben a személyes adatok átadásával kapcsolatban meghatározott szabályok szerint kell bonyolítani.

| (104) | Meg kell erősíteni az illetékes nemzeti hatóságok közötti információcserére vonatkozó rendelkezéseket, valamint azon támogatási és együttműködési kötelezettséget, amivel egymásnak tartoznak. A határon átnyúló tevékenység növekedése miatt az illetékes hatóságoknak ezen irányelv hatékony alkalmazása biztosítása érdekében meg kell adniuk egymásnak a feladataik ellátásához szükséges megfelelő információkat, beleértve azon helyzeteket is, amikor a vélt vagy tényleges jogsértések két vagy több tagállam hatóságait is érintik. Az információcsere során szigorú szakmai titoktartásra van szükség az ilyen információ zavartalan továbbítása és az adatvédelem biztosítása érdekében.
  ▐ |
| --- | --- |

(104)

Meg kell erősíteni az illetékes nemzeti hatóságok közötti információcserére vonatkozó rendelkezéseket, valamint azon támogatási és együttműködési kötelezettséget, amivel egymásnak tartoznak. A határon átnyúló tevékenység növekedése miatt az illetékes hatóságoknak ezen irányelv hatékony alkalmazása biztosítása érdekében meg kell adniuk egymásnak a feladataik ellátásához szükséges megfelelő információkat, beleértve azon helyzeteket is, amikor a vélt vagy tényleges jogsértések két vagy több tagállam hatóságait is érintik. Az információcsere során szigorú szakmai titoktartásra van szükség az ilyen információ zavartalan továbbítása és az adatvédelem biztosítása érdekében.

▐

| (106) | A
  Bizottságnak a Szerződés 290. cikkének megfelelően hatáskört kell adni jogi aktusok elfogadására
  a következők tekintetében:
  a felmentésekkel kapcsolatos részletek,
  bizonyos
  fogalmak
  meghatározása
  , a befektetési vállalkozás szándékolt befolyásszerzésének értékelési kritériumai, a befektetési vállalkozásokkal szembeni szervezeti követelmények, az összeférhetetlenség kezelése, a befektetési szolgáltatásokkal kapcsolatos üzletviteli kötelezettségek, a megbízásoknak az ügyfél számára legelőnyösebb feltételek szerinti végrehajtása, az ügyfélmegbízások kezelése, a jogosult szerződő felekkel folytatott ügyletek, a gyorsan növekvő kkv-k piacai, a harmadik országbeli pénzügyi intézmények induló tőkéjének értékeléséhez használt feltételek, a rendszerek rugalmasságára, a megszakítókra és az elektronikus kereskedésre vonatkozó intézkedések, a pénzügyi eszközöknek a piacra való bevezetése, a pénzügyi eszközöknek a kereskedésből való felfüggesztése és eltávolítása, a kereskedők kategóriái által tartott pozíciójelentés küszöbértékei,
  annak pontosítása, hogy mi képez ésszerű üzleti alapot ahhoz, hogy a jóváhagyott közzétételi mechanizmuson (APA) keresztül információkat hozzanak nyilvánosságra, hogy a CTP-k biztosítsák az adatokhoz való hozzáférést, és hogy a jóváhagyott jelentéstételi mechanizmusok (ARM-ek) információkat jelentsenek, a CTP-re vonatkozó tájékoztatási kötelezettség részleteinek tisztázása,
  az illetékes hatóságok közötti együttműködés. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, beleértve a szakértői szintű konzultációt is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítania kell a megfelelő dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. |
| --- | --- |

(106)

A
  Bizottságnak a Szerződés 290. cikkének megfelelően hatáskört kell adni jogi aktusok elfogadására
  a következők tekintetében:
  a felmentésekkel kapcsolatos részletek,
  bizonyos
  fogalmak
  meghatározása
  , a befektetési vállalkozás szándékolt befolyásszerzésének értékelési kritériumai, a befektetési vállalkozásokkal szembeni szervezeti követelmények, az összeférhetetlenség kezelése, a befektetési szolgáltatásokkal kapcsolatos üzletviteli kötelezettségek, a megbízásoknak az ügyfél számára legelőnyösebb feltételek szerinti végrehajtása, az ügyfélmegbízások kezelése, a jogosult szerződő felekkel folytatott ügyletek, a gyorsan növekvő kkv-k piacai, a harmadik országbeli pénzügyi intézmények induló tőkéjének értékeléséhez használt feltételek, a rendszerek rugalmasságára, a megszakítókra és az elektronikus kereskedésre vonatkozó intézkedések, a pénzügyi eszközöknek a piacra való bevezetése, a pénzügyi eszközöknek a kereskedésből való felfüggesztése és eltávolítása, a kereskedők kategóriái által tartott pozíciójelentés küszöbértékei,
  annak pontosítása, hogy mi képez ésszerű üzleti alapot ahhoz, hogy a jóváhagyott közzétételi mechanizmuson (APA) keresztül információkat hozzanak nyilvánosságra, hogy a CTP-k biztosítsák az adatokhoz való hozzáférést, és hogy a jóváhagyott jelentéstételi mechanizmusok (ARM-ek) információkat jelentsenek, a CTP-re vonatkozó tájékoztatási kötelezettség részleteinek tisztázása,
  az illetékes hatóságok közötti együttműködés. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, beleértve a szakértői szintű konzultációt is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítania kell a megfelelő dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.

| (107) | Az ezen irányelv végrehajtására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében végrehajtási hatáskört kell a Bizottságra ruházni. A végrehajtási hatáskörnek ki kell terjednie a harmadik országbeli vállalkozások által nyújtott szolgáltatásokra vonatkozó harmadik országbeli jogi és felügyeleti keretrendszerek
  tényleges
  egyenértékűségével kapcsolatos határozat elfogadására, és azt a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(107)

Az ezen irányelv végrehajtására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében végrehajtási hatáskört kell a Bizottságra ruházni. A végrehajtási hatáskörnek ki kell terjednie a harmadik országbeli vállalkozások által nyújtott szolgáltatásokra vonatkozó harmadik országbeli jogi és felügyeleti keretrendszerek
  tényleges
  egyenértékűségével kapcsolatos határozat elfogadására, és azt a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni.

| (108) | A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó technikai standardoknak biztosítaniuk kell a következetes harmonizációt és a betétesek, a befektetők és a fogyasztók megfelelő védelmét az egész
  Európai
  Unióban. A hatékonyság érdekében célszerű, hogy az EÉPH, mint nagyon jelentős szakértelemmel rendelkező szerv, olyan szabályozás- és végrehajtás-technikai standardtervezeteket dolgozzon ki, amelyek nem igényelnek szakpolitikai döntéseket, és benyújtsa azokat a Bizottsághoz.
  A következetes befektető- és fogyasztóvédelem pénzügyi szolgáltatási ágazatokon belüli biztosítása érdekében az EÉPH-nak lehetőség szerint a másik két EFH-val szoros együttműködésben, a vegyes bizottság keretében kell elvégeznie feladatait. |
| --- | --- |

(108)

A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó technikai standardoknak biztosítaniuk kell a következetes harmonizációt és a betétesek, a befektetők és a fogyasztók megfelelő védelmét az egész
  Európai
  Unióban. A hatékonyság érdekében célszerű, hogy az EÉPH, mint nagyon jelentős szakértelemmel rendelkező szerv, olyan szabályozás- és végrehajtás-technikai standardtervezeteket dolgozzon ki, amelyek nem igényelnek szakpolitikai döntéseket, és benyújtsa azokat a Bizottsághoz.
  A következetes befektető- és fogyasztóvédelem pénzügyi szolgáltatási ágazatokon belüli biztosítása érdekében az EÉPH-nak lehetőség szerint a másik két EFH-val szoros együttműködésben, a vegyes bizottság keretében kell elvégeznie feladatait.

| (109) | A Bizottságnak el kellene fogadnia az EÉPH által kialakított szabályozástechnikai standardtervezeteket
  az annak megállapítására szolgáló kritériumok meghatározásáról, hogy egy tevékenység kiegészítő jellegű-e a főtevékenységhez képest,
  a engedélyének megadására és elutasítására érvényes eljárásokról, a vezető testületekkel szembeni követelményekről, a befolyásoló részesedés megszerzéséről, a megbízásoknak az ügyfelek számára legkedvezőbb feltételek szerinti végrehajtásáról, az együttműködésről és az információcseréről, a befektetési szolgáltatások és tevékenységek biztosításának szabadságáról, a fióktelep létesítéséről, a harmadik országbeli vállalkozások szolgáltatásnyújtásáról,
  a bizonyos származékos termékek birtokláára vonatkozó limitekről, az egyéb származékos termékekre vonatkozó pozícióellenőrzések további meghatározásáról,
  az adatjelentési szolgáltatók engedély iránti kérelmének megadásáról és elutasításáról, a 66. és a 67. cikkben az APA-kkal és CTP-kkel szembeni szervezeti követelményekről és a 84. cikkben az illetékes hatóságok közötti együttműködésről. A Bizottság az EUMSZ 290. cikke alapján, illetve az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén fogadja el a szabályozástechnikai standardokat. |
| --- | --- |

(109)

A Bizottságnak el kellene fogadnia az EÉPH által kialakított szabályozástechnikai standardtervezeteket
  az annak megállapítására szolgáló kritériumok meghatározásáról, hogy egy tevékenység kiegészítő jellegű-e a főtevékenységhez képest,
  a engedélyének megadására és elutasítására érvényes eljárásokról, a vezető testületekkel szembeni követelményekről, a befolyásoló részesedés megszerzéséről, a megbízásoknak az ügyfelek számára legkedvezőbb feltételek szerinti végrehajtásáról, az együttműködésről és az információcseréről, a befektetési szolgáltatások és tevékenységek biztosításának szabadságáról, a fióktelep létesítéséről, a harmadik országbeli vállalkozások szolgáltatásnyújtásáról,
  a bizonyos származékos termékek birtokláára vonatkozó limitekről, az egyéb származékos termékekre vonatkozó pozícióellenőrzések további meghatározásáról,
  az adatjelentési szolgáltatók engedély iránti kérelmének megadásáról és elutasításáról, a 66. és a 67. cikkben az APA-kkal és CTP-kkel szembeni szervezeti követelményekről és a 84. cikkben az illetékes hatóságok közötti együttműködésről. A Bizottság az EUMSZ 290. cikke alapján, illetve az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén fogadja el a szabályozástechnikai standardokat.

| (110) | A Bizottságot arra is fel kell hatalmazni, hogy elfogadja az EÉPH által kidolgozott végrehajtás-technikai standardtervezeteket a befektetési vállalkozások engedélyének megadására és elutasítására érvényes eljárásokról, a befolyásoló részesedés megszerzéséről, az MTF-ek és az OTF-ek ügyleteinek véglegesítésére vonatkozó kereskedési folyamatról, az eszközök kereskedésének felfüggesztéséről és beszüntetéséről, a befektetési szolgáltatások és tevékenységek biztosításának szabadságáról, a fióktelep létesítéséről, a harmadik országbeli vállalkozások szolgáltatásnyújtásáról, a kereskedők kategóriái szerinti pozíciójelentésekről, az EÉPH-nak benyújtandó információkról, az együttműködés kötelméről, az illetékes hatóságok közötti együttműködésről, az információcseréről és az engedélyezést megelőző egyeztetésről.
  A Bizottságnak a végrehajtás-technikai standardokat az EUMSZ 291. cikke alapján végrehajtási aktusokban kell elfogadnia, az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

(110)

A Bizottságot arra is fel kell hatalmazni, hogy elfogadja az EÉPH által kidolgozott végrehajtás-technikai standardtervezeteket a befektetési vállalkozások engedélyének megadására és elutasítására érvényes eljárásokról, a befolyásoló részesedés megszerzéséről, az MTF-ek és az OTF-ek ügyleteinek véglegesítésére vonatkozó kereskedési folyamatról, az eszközök kereskedésének felfüggesztéséről és beszüntetéséről, a befektetési szolgáltatások és tevékenységek biztosításának szabadságáról, a fióktelep létesítéséről, a harmadik országbeli vállalkozások szolgáltatásnyújtásáról, a kereskedők kategóriái szerinti pozíciójelentésekről, az EÉPH-nak benyújtandó információkról, az együttműködés kötelméről, az illetékes hatóságok közötti együttműködésről, az információcseréről és az engedélyezést megelőző egyeztetésről.
  A Bizottságnak a végrehajtás-technikai standardokat az EUMSZ 291. cikke alapján végrehajtási aktusokban kell elfogadnia, az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban.

| (111) | A Bizottságnak jelentést kellene benyújtania az Európai Parlament és a Tanács számára, amelyben értékeli a szervezett kereskedési rendszerek működését, a gyorsan növekvő kkv-k piacainak működését, az automatizált és nagyfrekvenciájú kereskedéssel szembeni követelmények hatását, az egyes termékek vagy gyakorlatok kitiltásának mechanizmusával kapcsolatos tapasztalatokat és az intézkedések által az árualapú származtatott piacokra gyakorolt hatást. |
| --- | --- |

(111)

A Bizottságnak jelentést kellene benyújtania az Európai Parlament és a Tanács számára, amelyben értékeli a szervezett kereskedési rendszerek működését, a gyorsan növekvő kkv-k piacainak működését, az automatizált és nagyfrekvenciájú kereskedéssel szembeni követelmények hatását, az egyes termékek vagy gyakorlatok kitiltásának mechanizmusával kapcsolatos tapasztalatokat és az intézkedések által az árualapú származtatott piacokra gyakorolt hatást.

| (112) | Mivel az irányelv célja egy olyan egységes pénzügyi piac létrehozása, amelyben a befektetők hatékony védelemben részesülnek, és a teljes piac hatékonysága és egysége biztosított, megköveteli közös szabályozási követelmények létrehozását a befektetési vállalkozások tekintetében – függetlenül attól, hogy azok az
  Európai
  Unióban hol kaptak engedélyt –, és amelyek oly módon szabályozzák a szabályozott piacok és más kereskedési rendszerek működését, hogy megakadályozzák, hogy az egyik piacon meglévő átláthatatlanság és zavar aláaknázza az európai pénzügyi rendszer mint egész hatékony működését, és mivel ez a cél uniós szinten jobban elérhető, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban elfogadhat intézkedéseket. Az ugyanezen cikkben megállapított arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(112)

Mivel az irányelv célja egy olyan egységes pénzügyi piac létrehozása, amelyben a befektetők hatékony védelemben részesülnek, és a teljes piac hatékonysága és egysége biztosított, megköveteli közös szabályozási követelmények létrehozását a befektetési vállalkozások tekintetében – függetlenül attól, hogy azok az
  Európai
  Unióban hol kaptak engedélyt –, és amelyek oly módon szabályozzák a szabályozott piacok és más kereskedési rendszerek működését, hogy megakadályozzák, hogy az egyik piacon meglévő átláthatatlanság és zavar aláaknázza az európai pénzügyi rendszer mint egész hatékony működését, és mivel ez a cél uniós szinten jobban elérhető, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban elfogadhat intézkedéseket. Az ugyanezen cikkben megállapított arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket.

| (113) | A nem-tőkeinstrumentumokra vonatkozó összevont adattárolást sokkal bonyolultabb végrehajtani, mint a tőkeinstrumentumokra vonatkozó összevont adattárolást, és a lehetséges szolgáltatóknak képesnek kell lenniük arra, hogy a létrehozás előtt az utóbbival szerezzenek tapasztalatot. A nem-tőkeinstrumentumokra vonatkozó összevont adattárolás megfelelő létrehozásának megkönnyítése érdekében tehát helyénvaló meghosszabbítani a megfelelő rendelkezést átültető nemzeti intézkedések alkalmazásának időpontját.
  Azonban most kellene rendelkezni egy állami megoldás kidolgozásáról, ha az üzleti megoldás révén nem vezetl időben hatékony és átfogó összevont adattároláshoz. |
| --- | --- |

(113)

A nem-tőkeinstrumentumokra vonatkozó összevont adattárolást sokkal bonyolultabb végrehajtani, mint a tőkeinstrumentumokra vonatkozó összevont adattárolást, és a lehetséges szolgáltatóknak képesnek kell lenniük arra, hogy a létrehozás előtt az utóbbival szerezzenek tapasztalatot. A nem-tőkeinstrumentumokra vonatkozó összevont adattárolás megfelelő létrehozásának megkönnyítése érdekében tehát helyénvaló meghosszabbítani a megfelelő rendelkezést átültető nemzeti intézkedések alkalmazásának időpontját.
  Azonban most kellene rendelkezni egy állami megoldás kidolgozásáról, ha az üzleti megoldás révén nem vezetl időben hatékony és átfogó összevont adattároláshoz.

| (113a) | Az értékpapírok uniós szabályozási keretének továbbfejlesztése érdekében a Bizottságnak javaslatot kell készítenie egy értékpapír-rendeletre, amely tovább pontosítja a pénzügyi eszközök megőrzésének és nyilvántartásának meghatározást és az EÉPH-val, az Európai Felügyeleti Hatósággal (Európai Bankfelügyeleti Hatóság) és az Európai Rendszerkockázati Testületttel közösen támogatnia kell az azonosítók és az adatközlés szabványosítása érdekében folytatott munkát, amely lehetővé teszi a tranzakciók szinte valós idejű elemzését és az olyan komplex termékstruktúrák azonosítását, amelyek származékos ügyleteket vagy repóügyleteket tartalmaznak. |
| --- | --- |

(113a)

Az értékpapírok uniós szabályozási keretének továbbfejlesztése érdekében a Bizottságnak javaslatot kell készítenie egy értékpapír-rendeletre, amely tovább pontosítja a pénzügyi eszközök megőrzésének és nyilvántartásának meghatározást és az EÉPH-val, az Európai Felügyeleti Hatósággal (Európai Bankfelügyeleti Hatóság) és az Európai Rendszerkockázati Testületttel közösen támogatnia kell az azonosítók és az adatközlés szabványosítása érdekében folytatott munkát, amely lehetővé teszi a tranzakciók szinte valós idejű elemzését és az olyan komplex termékstruktúrák azonosítását, amelyek származékos ügyleteket vagy repóügyleteket tartalmaznak.

| (114) | Ez az irányelv tiszteletben tartja az Európai Unió alapjogi chartája által elismert alapvető jogokat és elveket, és azokkal a jogokkal és elvekkel összhangban kell alkalmazni; amilyen a személyes adatok védelmének joga, a vállalkozás működtetésének joga, a fogyasztóvédelem joga, a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes tárgyaláshoz való jog, valamint a kétszeri perbeállítás vagy büntetés tilalma, és az irányelvet ezekkel a jogokkal és elvekkel összhangban kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(114)

Ez az irányelv tiszteletben tartja az Európai Unió alapjogi chartája által elismert alapvető jogokat és elveket, és azokkal a jogokkal és elvekkel összhangban kell alkalmazni; amilyen a személyes adatok védelmének joga, a vállalkozás működtetésének joga, a fogyasztóvédelem joga, a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes tárgyaláshoz való jog, valamint a kétszeri perbeállítás vagy büntetés tilalma, és az irányelvet ezekkel a jogokkal és elvekkel összhangban kell alkalmazni.

| (114a) | Az európai adatvédelmi biztossal konzultációt folytattak, |
| --- | --- |

(114a)

Az európai adatvédelmi biztossal konzultációt folytattak,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I   CÍM

FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS HATÁLY

1. cikk

Hatály

(1)   Ez az irányelv a befektetési vállalkozásokra, a szabályozott piacokra, valamint az
  Európai
  Unión belül befektetési szolgáltatásokat nyújtó vagy befektetési tevékenységet végző adatszolgáltatókra és harmadik országokbeli vállalkozásokra vonatkozik.

(2)   Ez az irányelv előírásokat állapít meg a következőkre:

| a) | befektetési vállalkozások engedélyezési és működési feltételei; |
| --- | --- |

a)

befektetési vállalkozások engedélyezési és működési feltételei;

| b) | befektetési szolgáltatások vagy tevékenységek végzése harmadik országbeli vállalkozások részéről, fióktelep létesítésével; |
| --- | --- |

b)

befektetési szolgáltatások vagy tevékenységek végzése harmadik országbeli vállalkozások részéről, fióktelep létesítésével;

| c) | szabályozott piacok engedélyezése és működtetése; |
| --- | --- |

c)

szabályozott piacok engedélyezése és működtetése;

| d) | adatjelentési szolgáltatók engedélyezése és működtetése; valamint |
| --- | --- |

d)

adatjelentési szolgáltatók engedélyezése és működtetése; valamint

| e) | felügyelet, együttműködés és végrehajtás az illetékes hatóságok részéről. |
| --- | --- |

e)

felügyelet, együttműködés és végrehajtás az illetékes hatóságok részéről.

(3)   
  Az irányelvet
  a 2006/48/EK irányelv alapján engedélyezett hitelintézetekre is alkalmazni kell, amennyiben azok egy vagy több befektetési szolgáltatást nyújtanak és/vagy befektetési tevékenységeket végeznek,
  illetve azon hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra, amelyek
  – a kamatlábhoz viszonyítva meghatározott megtérülési rátával jellemezhető letétek kivételével
  (strukturált betétek)
  – letéteket értékesítenek vagy azokkal kapcsolatban ügyfeleknek nyújtanak tanácsadást.

▐

(3a)
     
  A következő rendelkezéseket az éltebiztosításokról szóló 2002. november 5-i 2002/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (29), a 2009/138/EK, illetve a 2002/92/EK irányelv értelmében engedélyezett vagy bejegyzett biztosítóintézetekre és biztosítási közvetítőkre – köztük a meghatalmazott biztosítási közvetítőkre – is alkalmazni kell, amennyiben azok biztosításhoz kapcsolódó befektetéseket értékesítenek vagy azokkal kapcsolatban ügyfeleknek nyújtanak tanácsadást:

| — | 16. cikk (3) bekezdés; |
| --- | --- |

—

16. cikk (3) bekezdés;

| — | 23–26. cikk; valamint |
| --- | --- |

—

23–26. cikk; valamint

| — | adott esetben a 69., 80. és 83–91. cikk, lehetővé téve az illetékes hatóságok számára, hogy fogantosítsák biztosításalapú befektetésekre vonatkozó, az első és második franciabekezdésben hivatkozott cikkeket. |
| --- | --- |

—

adott esetben a 69., 80. és 83–91. cikk, lehetővé téve az illetékes hatóságok számára, hogy fogantosítsák biztosításalapú befektetésekre vonatkozó, az első és második franciabekezdésben hivatkozott cikkeket.

2. cikk

Kivételek

(1)   Ez az irányelv nem vonatkozik a következőkre:

| a) | biztosítóintézetek, valamint a 2009/138/EK irányelvben említett viszontbiztosítási és visszaengedményezési tevékenységeket végző vállalkozások, az 1. cikk
  (3a) bekezdésének sérelme nélkül
  ; |
| --- | --- |

a)

biztosítóintézetek, valamint a 2009/138/EK irányelvben említett viszontbiztosítási és visszaengedményezési tevékenységeket végző vállalkozások, az 1. cikk
  (3a) bekezdésének sérelme nélkül
  ;

| b) | azon személyek, akik kizárólag anyavállalataiknak, leányvállalataiknak vagy anyavállalatuk más leányvállalatainak nyújtanak befektetési szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

b)

azon személyek, akik kizárólag anyavállalataiknak, leányvállalataiknak vagy anyavállalatuk más leányvállalatainak nyújtanak befektetési szolgáltatásokat;

| c) | a befektetési szolgáltatást nyújtó személyek, ha a szolgáltatást eseti jelleggel, szakmai tevékenységük keretében nyújtják, és e tevékenységet jogszabályi vagy szabályozási rendelkezések szabályozzák ▐; |
| --- | --- |

c)

a befektetési szolgáltatást nyújtó személyek, ha a szolgáltatást eseti jelleggel, szakmai tevékenységük keretében nyújtják, és e tevékenységet jogszabályi vagy szabályozási rendelkezések szabályozzák ▐;

| d) | azon személyek, akik a sajátszámlás kereskedésen túl nem nyújtanak befektetési szolgáltatásokat, és nem végeznek befektetési tevékenységet, kivéve, ha:






  i. | árjegyzők, |
| --- | --- | --- |

d)

azon személyek, akik a sajátszámlás kereskedésen túl nem nyújtanak befektetési szolgáltatásokat, és nem végeznek befektetési tevékenységet, kivéve, ha:

i.

árjegyzők,

| ii. | szabályozott piac vagy MTF tagjai vagy résztvevői
  vagy közvetlen piaci hozzáférésük van egy kereskedési helyszínhez; |
| --- | --- |

ii.

szabályozott piac vagy MTF tagjai vagy résztvevői
  vagy közvetlen piaci hozzáférésük van egy kereskedési helyszínhez;

| iia. | algoritmusos kereskedést folytatnak; |
| --- | --- |

iia.

algoritmusos kereskedést folytatnak;

| iib. | tekintettel kereskedelmi tevékenységük méretére, az illetékes hatóságok szerint jelentős piaci jelenléttel bírnak; vagy |
| --- | --- |

iib.

tekintettel kereskedelmi tevékenységük méretére, az illetékes hatóságok szerint jelentős piaci jelenléttel bírnak; vagy

| iii. | ügyfélmegbízások
  végrehajtásakor
  saját számlára végeznek üzletkötési tevékenységet; |
| --- | --- |

iii.

ügyfélmegbízások
  végrehajtásakor
  saját számlára végeznek üzletkötési tevékenységet;

| e) | azon személyek, akik kizárólag a munkavállalói részesedési programok kezeléséből álló befektetési szolgáltatásokat nyújtanak; |
| --- | --- |

e)

azon személyek, akik kizárólag a munkavállalói részesedési programok kezeléséből álló befektetési szolgáltatásokat nyújtanak;

| f) | azon személyek, akik olyan befektetési szolgáltatásokat nyújtanak, amelyek kizárólag a munkavállalói részesedési programok kezeléséből, illetve a kizárólag anyavállalataik, leányvállalataik vagy anyavállalataik más leányvállalatai számára nyújtott befektetési szolgáltatásokból állnak; |
| --- | --- |

f)

azon személyek, akik olyan befektetési szolgáltatásokat nyújtanak, amelyek kizárólag a munkavállalói részesedési programok kezeléséből, illetve a kizárólag anyavállalataik, leányvállalataik vagy anyavállalataik más leányvállalatai számára nyújtott befektetési szolgáltatásokból állnak;

| g) | a Központi Bankok Európai Rendszerének és az
  Európai
  Unión belül hasonló feladatokat ellátó más nemzeti testületek tagjai, az olyan állami intézmények tagjai, amelyek tevékenysége az államadósság kezelése vagy az abban való részvétel az
  Európai
  Unión belül, valamint azon nemzetközi testületek tagjai, amelyeknek
  három
  vagy több tagállam részes fele,
  és amelyek tevékenysége az államadósság kezelése vagy az e tevékenységbe való beavatkozás
  ; |
| --- | --- |

g)

a Központi Bankok Európai Rendszerének és az
  Európai
  Unión belül hasonló feladatokat ellátó más nemzeti testületek tagjai, az olyan állami intézmények tagjai, amelyek tevékenysége az államadósság kezelése vagy az abban való részvétel az
  Európai
  Unión belül, valamint azon nemzetközi testületek tagjai, amelyeknek
  három
  vagy több tagállam részes fele,
  és amelyek tevékenysége az államadósság kezelése vagy az e tevékenységbe való beavatkozás
  ;

| h) | a kollektív befektetési vállalkozások és a nyugdíjalapok, függetlenül attól, hogy uniós szinten koordináltak-e, valamint az ilyen vállalkozások letétkezelői és alapkezelői; |
| --- | --- |

h)

a kollektív befektetési vállalkozások és a nyugdíjalapok, függetlenül attól, hogy uniós szinten koordináltak-e, valamint az ilyen vállalkozások letétkezelői és alapkezelői;

| i) | azon személyek, akik








  i. | pénzügyi eszközökkel saját számlára kereskednek, kivéve, ha ügyfélmegbízások
  végrehajtásakor
  végeznek saját számlára üzletkötési tevékenységet ▐, |
| --- | --- | --- |

i)

azon személyek, akik

i.

pénzügyi eszközökkel saját számlára kereskednek, kivéve, ha ügyfélmegbízások
  végrehajtásakor
  végeznek saját számlára üzletkötési tevékenységet ▐,

| ii. | a saját számlára végzett kereskedés kivételével befektetési szolgáltatásokat nyújtanak kizárólag anyavállalataik, leányvállalataik vagy anyavállalataik más leányvállalatai számára, vagy |
| --- | --- |

ii.

a saját számlára végzett kereskedés kivételével befektetési szolgáltatásokat nyújtanak kizárólag anyavállalataik, leányvállalataik vagy anyavállalataik más leányvállalatai számára, vagy

| iii. | a saját számlára végzett kereskedés kivételével főtevékenységük szerinti ügyfeleik számára nyújtanak befektetési szolgáltatásokat árualapú származtatott ügyletekben vagy az I. melléklet C. szakaszának 10. pontjában felsorolt származtatott ügyletekben, illetve kibocsátási egységek vagy azok származtatott ügyletei vonatkozásában, |
| --- | --- |

iii.

a saját számlára végzett kereskedés kivételével főtevékenységük szerinti ügyfeleik számára nyújtanak befektetési szolgáltatásokat árualapú származtatott ügyletekben vagy az I. melléklet C. szakaszának 10. pontjában felsorolt származtatott ügyletekben, illetve kibocsátási egységek vagy azok származtatott ügyletei vonatkozásában,

feltéve, hogy ez minden esetben:

| — | feltéve, hogy ez –
  konszolidált vagy nem konszolidált
  csoportalapon figyelembe véve – főtevékenységükhöz képest kiegészítő jellegű tevékenység, és főtevékenységük nem az ezen irányelv szerinti befektetési szolgáltatások vagy a 2006/48/EK irányelv szerinti banki szolgáltatások nyújtása
  , vagy árualapú származtatott ügyletek vonatkozásában végzett árjegyzői tevékenység
  ; |
| --- | --- |

—

feltéve, hogy ez –
  konszolidált vagy nem konszolidált
  csoportalapon figyelembe véve – főtevékenységükhöz képest kiegészítő jellegű tevékenység, és főtevékenységük nem az ezen irányelv szerinti befektetési szolgáltatások vagy a 2006/48/EK irányelv szerinti banki szolgáltatások nyújtása
  , vagy árualapú származtatott ügyletek vonatkozásában végzett árjegyzői tevékenység
  ;

| — | évente beszámolnak az érintett illetékes hatóságnak arról, hogy milyen alapon ítélik meg úgy, hogy az i., ii. és iii. pont szerinti tevékenységük főtevékenységükhöz képest kiegészítő jellegű tevékenység; |
| --- | --- |

—

évente beszámolnak az érintett illetékes hatóságnak arról, hogy milyen alapon ítélik meg úgy, hogy az i., ii. és iii. pont szerinti tevékenységük főtevékenységükhöz képest kiegészítő jellegű tevékenység;

| j) | azon személyek, akik valamely más, az ezen irányelvben nem szabályozott szakmai tevékenység során nyújtanak befektetési tanácsokat, feltéve, hogy kifejezetten az ilyen tanácsadásért nem részesülnek díjazásban; |
| --- | --- |

j)

azon személyek, akik valamely más, az ezen irányelvben nem szabályozott szakmai tevékenység során nyújtanak befektetési tanácsokat, feltéve, hogy kifejezetten az ilyen tanácsadásért nem részesülnek díjazásban;

| l) | a dán, illetve a finn nyugdíjalapok által létrehozott egyesületek, amelyek kizárólagos célja az ilyen egyesületekhez tartozó nyugdíjalapok vagyonának kezelése; |
| --- | --- |

l)

a dán, illetve a finn nyugdíjalapok által létrehozott egyesületek, amelyek kizárólagos célja az ilyen egyesületekhez tartozó nyugdíjalapok vagyonának kezelése;

| m) | az „agenti di cambio”, amelynek tevékenységeit és feladatait az 1998. február 24-i, 58. olasz törvényerejű rendelet 201. cikke szabályozza; |
| --- | --- |

m)

az „agenti di cambio”, amelynek tevékenységeit és feladatait az 1998. február 24-i, 58. olasz törvényerejű rendelet 201. cikke szabályozza;

| n) | a 2009/72/EK irányelv 2. cikkének (4) bekezdése, illetve a 2009/73/EK irányelv 2. cikkének (4) bekezdése szerinti átvitelirendszer-üzemeltetők, az említett irányelveknek, a 714/2009/EK rendeletnek vagy a 715/2009/EK rendeletnek, illetve a rendelet alapján elfogadott kereskedelmi szabályzatoknak vagy iránymutatásoknak megfelelően végzett tevékenységei során. |
| --- | --- |

n)

a 2009/72/EK irányelv 2. cikkének (4) bekezdése, illetve a 2009/73/EK irányelv 2. cikkének (4) bekezdése szerinti átvitelirendszer-üzemeltetők, az említett irányelveknek, a 714/2009/EK rendeletnek vagy a 715/2009/EK rendeletnek, illetve a rendelet alapján elfogadott kereskedelmi szabályzatoknak vagy iránymutatásoknak megfelelően végzett tevékenységei során.

(2)   Az ezen irányelv által biztosított jogok nem terjednek ki az államadósságot kezelő állami intézmények, a Központi Bankok Európai Rendszerének a Szerződés, a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmánya szerinti feladatokat, illetve a nemzeti rendelkezések alapján ezzel egyenértékű feladatokat ellátó tagjai által végzett, ügyletek partnereként nyújtott szolgáltatásokra.

(3)   A Bizottság a 94. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el olyan intézkedéseket illetően, amelyek
  az (1) bekezdés c) pontja
  szerinti kivétel tekintetében egyértelművé teszik, hogy mikor tekinthető valamely tevékenység végzése eseti jellegűnek.

▐

(3a)
     
  Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezeteket fogad el annak megállapítására szolgáló kritériumok meghatározása érdekében, hogy egy tevékenység a főtevékenységhez képest kiegészítő jellegű-e, legalább a következők figyelembevételével:

| a) | mennyire mérhető objektíven a tevékenységnek a kereskedelmi tevékenységhez vagy államkincstári finanszírozási tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó kockázatok csökkentésére gyakorolt hatása; |
| --- | --- |

a)

mennyire mérhető objektíven a tevékenységnek a kereskedelmi tevékenységhez vagy államkincstári finanszírozási tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó kockázatok csökkentésére gyakorolt hatása;

| b) | annak szükségessége, hogy a kiegészítő tevékenységek a csoport és a jogalany szintjén végzett tevékenységekhez képest kisebb részt képviseljenek, kivéve, ha csak egyazon csoport többi tagja számára nyújtott szolgáltatásokról van szó; |
| --- | --- |

b)

annak szükségessége, hogy a kiegészítő tevékenységek a csoport és a jogalany szintjén végzett tevékenységekhez képest kisebb részt képviseljenek, kivéve, ha csak egyazon csoport többi tagja számára nyújtott szolgáltatásokról van szó;

| c) | a tevékenység mérete a fő tevékenységhez képest és a tevékenység jelentősége az érintett piacokon; |
| --- | --- |

c)

a tevékenység mérete a fő tevékenységhez képest és a tevékenység jelentősége az érintett piacokon;

| d) | mennyire kívánatos a nettó hitelkockázati kitettség rendszerszempontú jelentőséggel nem rendelkező szintekre való korlátozása; |
| --- | --- |

d)

mennyire kívánatos a nettó hitelkockázati kitettség rendszerszempontú jelentőséggel nem rendelkező szintekre való korlátozása;

| e) | a tevékenységhez kapcsolódó piaci kockázat mértéke, a főtevékenységből származó piaci kockázathoz viszonyítva; |
| --- | --- |

e)

a tevékenységhez kapcsolódó piaci kockázat mértéke, a főtevékenységből származó piaci kockázathoz viszonyítva;

| f) | a nettó pozíciók összegének és a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 2012. július 4-i 1227/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (30)



  10. cikkében hivatkozott nem pénzügyi szerződő fél kitettségének rendszerszempontú jelentősége, |
| --- | --- |

f)

a nettó pozíciók összegének és a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 2012. július 4-i 1227/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (30)



  10. cikkében hivatkozott nem pénzügyi szerződő fél kitettségének rendszerszempontú jelentősége,

Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket [...]-ig (31)



  benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardok tervezetének az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelő elfogadására.

3. cikk

Választható mentességek

(1)   A tagállamok választhatják azt is, hogy ezt az irányelvet nem alkalmazzák azon személyekre, akik tekintetében az adott tagállam a székhely szerinti tagállam, feltéve, hogy az ilyen személyek tevékenységeit nemzeti szinten engedélyezik és szabályozzák, és akik:

| a) | nem rendelkeznek engedéllyel ügyfelek pénzeszközeinek vagy értékpapírjainak tartására, és akik emiatt soha nem adósodhatnak el ügyfeleikkel szemben, és |
| --- | --- |

a)

nem rendelkeznek engedéllyel ügyfelek pénzeszközeinek vagy értékpapírjainak tartására, és akik emiatt soha nem adósodhatnak el ügyfeleikkel szemben, és

| b) | nem nyújthatnak befektetési szolgáltatásokat, kivéve a befektetési tanácsadást, akár magában foglalja az átruházható értékpapírokkal és a kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeivel kapcsolatos megbízások átvételét és továbbítását, akár nem,
  és az átruházható értékpapírokkal és a kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeivel kapcsolatos megbízásoknak az ügyfél megbízásából történő átvételét és továbbítását; valamint |
| --- | --- |

b)

nem nyújthatnak befektetési szolgáltatásokat, kivéve a befektetési tanácsadást, akár magában foglalja az átruházható értékpapírokkal és a kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeivel kapcsolatos megbízások átvételét és továbbítását, akár nem,
  és az átruházható értékpapírokkal és a kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeivel kapcsolatos megbízásoknak az ügyfél megbízásából történő átvételét és továbbítását; valamint

| c) | az ilyen szolgáltatás nyújtása során kizárólag a következőknek továbbíthatnak megbízásokat:






  i. | i. az ezen irányelvvel összhangban engedélyezett befektetési vállalkozások; |
| --- | --- | --- |

c)

az ilyen szolgáltatás nyújtása során kizárólag a következőknek továbbíthatnak megbízásokat:

i.

i. az ezen irányelvvel összhangban engedélyezett befektetési vállalkozások;

| ii. | a 2006/48/EK irányelvvel összhangban engedélyezett hitelintézetek; |
| --- | --- |

ii.

a 2006/48/EK irányelvvel összhangban engedélyezett hitelintézetek;

| iii. | harmadik országban engedélyezett befektetési vállalkozások vagy hitelintézetek azon fióktelepei, amelyekre olyan prudenciális szabályok vonatkoznak, illetve amelyek olyan szabályoknak felelnek meg, amelyeket az illetékes hatóságok legalább olyan szigorúnak tekintenek, mint az ezen irányelv, a 2006/48/EK irányelv vagy a 2006/49/EK irányelv által megállapított szabályok; |
| --- | --- |

iii.

harmadik országban engedélyezett befektetési vállalkozások vagy hitelintézetek azon fióktelepei, amelyekre olyan prudenciális szabályok vonatkoznak, illetve amelyek olyan szabályoknak felelnek meg, amelyeket az illetékes hatóságok legalább olyan szigorúnak tekintenek, mint az ezen irányelv, a 2006/48/EK irányelv vagy a 2006/49/EK irányelv által megállapított szabályok;

| iv. | kollektív befektetési vállalkozások, amelyek valamely tagállam jogszabályai alapján engedélyt kaptak, hogy a nyilvánosság és az ilyen vállalkozások vezetői számára befektetési jegyeket forgalmazzanak; |
| --- | --- |

iv.

kollektív befektetési vállalkozások, amelyek valamely tagállam jogszabályai alapján engedélyt kaptak, hogy a nyilvánosság és az ilyen vállalkozások vezetői számára befektetési jegyeket forgalmazzanak;

| v. | a biztosítékok egyenértékűvé tétele céljából a részvénytársaságok alapításának, valamint ezek tőkéje fenntartásának és módosításának tekintetében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében a Szerződés 58. cikkének (2) bekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló, 1976. december 13-i 77/91/EGK második tanácsi irányelv (32), 15. cikkének (4) bekezdésében meghatározott, rögzített tőkével rendelkező befektetési társaságok, amelynek értékpapírjait valamely tagállam szabályozott piacán jegyzik, vagy azokkal ott kereskednek; |
| --- | --- |

v.

a biztosítékok egyenértékűvé tétele céljából a részvénytársaságok alapításának, valamint ezek tőkéje fenntartásának és módosításának tekintetében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében a Szerződés 58. cikkének (2) bekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló, 1976. december 13-i 77/91/EGK második tanácsi irányelv (32), 15. cikkének (4) bekezdésében meghatározott, rögzített tőkével rendelkező befektetési társaságok, amelynek értékpapírjait valamely tagállam szabályozott piacán jegyzik, vagy azokkal ott kereskednek;

(1a)
     A nemzeti rendszereknek azokat a személyeket olyan követelményeknek kell alávetniük, amelyek legalább hasonlóak a jelenlegi irányelvben foglalt alábbi követelményekhez,
  figyelembe véve méretüket, kockázati profiljukat és jogi természetüket
  :

| a) | az 5. cikk (1) és (3) bekezdésében, és a 7., 8., 9., 10., 21., 22.
  és 23. cikkben meghatározott engedélyezés, valamint folyamatos felügyelet feltételei és eljárásai, és a Bizottság által felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén, a 94. cikkel
  összhangban elfogadott vonatkozó végrehajtási intézkedések; |
| --- | --- |

a)

az 5. cikk (1) és (3) bekezdésében, és a 7., 8., 9., 10., 21., 22.
  és 23. cikkben meghatározott engedélyezés, valamint folyamatos felügyelet feltételei és eljárásai, és a Bizottság által felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén, a 94. cikkel
  összhangban elfogadott vonatkozó végrehajtási intézkedések;

| b) | a 24. cikk (1), (2), (3) és (5) bekezdésében, a 25. cikk (1), (4) és (5) bekezdésében, valamint a 2006/73/EK irányelv megfelelő végrehajtási intézkedéseiben meghatározott, üzletvitelre vonatkozó magatartási szabályok. |
| --- | --- |

b)

a 24. cikk (1), (2), (3) és (5) bekezdésében, a 25. cikk (1), (4) és (5) bekezdésében, valamint a 2006/73/EK irányelv megfelelő végrehajtási intézkedéseiben meghatározott, üzletvitelre vonatkozó magatartási szabályok.

| c) | a 16. cikk (3) bekezdésében meghatározott szervezeti követelmények, és a Bizottság által a 94. cikkel összhangban elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén. |
| --- | --- |

c)

a 16. cikk (3) bekezdésében meghatározott szervezeti követelmények, és a Bizottság által a 94. cikkel összhangban elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén.

(1b)
     A tagállamok megkövetelik, hogy az (1) bekezdés értelmében ezen irányelv hatálya alól kizárt személyek tartozzanak – a befektetőkártalanítási rendszerekről szóló 97/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (33) értelmében elismert – befektetőkártalanítási rendszer vagy az ügyfelek védelmét hasonlóképpen biztosító rendszer hatálya alá.
  A tagállamok alternatív fedezetként elfogadhatják a szakmai felelősségbiztosításokat, amennyiben ez az (1) bekezdés értelmében ezen irányelv hatálya alól kizárt személyek méretét, kockázati profiját és jogi természetét tekintve megfelelő és arányos. A tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv (1) bekezdésének hatálya alól kizárt személyek, akik kiskereskedelmi ügyfeleknek pénzügyi eszközöket értékesítenek vagy befektetési tanácsot vagy portfóliókezelési szolgáltatást nyújtanak, eleget tesznek a 16. cikk (6) és (7) bekezdésében, valamint 24. és 25. cikkében foglaltakkal egyenértékű befektetővédelmi szabályoknak.

(2)   Az ezen irányelv hatálya alól az (1) bekezdésnek megfelelően kizárt személyek nem élvezhetik a szolgáltatásnyújtás és/vagy tevékenység folytatásának vagy fióktelepek létrehozásának a 36., illetve a 37. cikkben előírt szabadságát.

(3)   A tagállamok tájékoztatják az Európai Bizottságot és az EÉPH-t, ha élnek az e cikkben biztosított lehetőséggel, és garantálják, hogy az (1) bekezdés értelmében megadott mindegyik engedélyben megemlítésre kerüljön, hogy azt a fenti cikk szerint adták meg.

(4)   A tagállamok tájékoztatják az EÉPH-t az irányelv (1) bekezdésben felsorolt követelményeinek megfelelő nemzeti jogi rendelkezésekről.

4. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   Ezen irányelv alkalmazásában a .../.../EU rendelet [MiFIR] 2. cikkében rögzített fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

(2)   A következő fogalommeghatározások szintén alkalmazandók:

1.   „befektetési szolgáltatások és tevékenységek”: az I. melléklet C. szakaszában felsorolt eszközök bármelyikéhez kapcsolódó, az I. melléklet A. szakaszában felsorolt szolgáltatások és tevékenységek bármelyike;

A Bizottság a 94. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat, intézkedéseket fogad el, amelyek meghatározzák:

az I. melléklet C. szakaszának 7. pontjában említett származtatott szerződéseket, amelyek más származtatott pénzügyi eszközök jellemzőivel rendelkeznek, tekintettel arra, hogy azokat többek között elismert elszámolóházakon keresztül számolják el és egyenlítik ki, vagy rájuk rendszeres pótfedezeti felhívás vonatkozik;

az I. melléklet C. szakaszának 10. pontjában említett származtatott szerződéseket, amelyek más származtatott pénzügyi eszközök jellemzőivel rendelkeznek, tekintettel arra, hogy azokkal többek között szabályozott piacon vagy valamely MTF-ben kereskednek, azokat elismert elszámolóházakon keresztül számolják el és egyenlítik ki, vagy azokra rendszeres pótfedezeti felhívás vonatkozik;

2.   „kiegészítő szolgáltatás”: az I. melléklet B. szakaszában felsorolt szolgáltatások bármelyike;

3.   „befektetési tanácsadás”: egy vagy több ügylet tekintetében pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó, személyre szóló ajánlások nyújtása valamely ügyfélnek akár az ügyfél kérésére, akár a befektetési vállalkozás kezdeményezésére;

4.   „megbízások teljesítése az ügyfelek nevében”: az ügyfelek nevében egy vagy több pénzügyi eszköz vételére vagy eladására irányuló megállapodások megkötése; A megbízások teljesítése magában foglalja a hitelintézetek vagy befektetési vállalkozások által kibocsátott pénzügyi eszközök értékesítésére vonatkozó megállapodások megkötését a kibocsátás pillanatában

5.   „saját számlára történő kereskedés”: kereskedés saját tőke ellenében, amely egy vagy több pénzügyi eszközre irányuló ügylet megkötését eredményezi;

6.   „árjegyző”: olyan személy, aki a pénzügyi piacokon folyamatosan jelen van, mint aki hajlandó saját számlára kereskedni saját tőkéje ellenében, ▐ pénzügyi eszközök vételével és eladásával;

7.   „portfóliókezelés”: ügyfelek által adott megbízásoknak megfelelően portfólió kezelése ügyfelenkénti mérlegelés alapján, amennyiben az ilyen portfóliók tartalmaznak egy vagy több pénzügyi eszközt is;

8.   „ügyfél”: bármely természetes vagy jogi személy, akinek vagy amelynek a befektetési vállalkozás befektetési vagy kiegészítő szolgáltatást nyújt;

9.   „szakmai ügyfél”: a II. mellékletben megállapított ismérveknek megfelelő ügyfél;

10.   „lakossági ügyfél”: a nem szakmai ügyfél;

11.   „gyorsan növekvő kkv-k piaca”: olyan MTF, amelyet a gyorsan növekvő kkv-k piacaként vettek nyilvántartásba, a 35. cikknek megfelelően;

12.   „kis és közepes méretű vállalkozás”: olyan vállalkozás, amelynek átlagos tőkepiaci értéke
  200 000 000
  eurónál kevesebb;

13.   „limitáras megbízás”: valamely pénzügyi eszköz meghatározott limitáron vagy annál jobb áron meghatározott mennyiségben történő vételére vagy eladására irányuló megbízás;

14.   „pénzügyi eszköz”: az I. melléklet C. szakaszában meghatározott eszközök;

15.   „pénzpiaci eszköz”: az eszközök olyan osztályai, amelyekkel rendszerint a pénzpiacon kereskednek, például államkötvények, letéti jegyek, kereskedelmi papírok, a fizetőeszközök kivételével;

16.   „székhely szerinti tagállam”:

| a) | befektetési vállalkozások esetében:






  i. | ha a befektetési vállalkozás természetes személy, az a tagállam, ahol a központi irodája található; |
| --- | --- | --- |

a)

befektetési vállalkozások esetében:

i.

ha a befektetési vállalkozás természetes személy, az a tagállam, ahol a központi irodája található;

| ii. | ha a befektetési vállalkozás jogi személy, az a tagállam, ahol a létesítő okirat szerinti székhelye található; |
| --- | --- |

ii.

ha a befektetési vállalkozás jogi személy, az a tagállam, ahol a létesítő okirat szerinti székhelye található;

| iii. | ha a befektetési vállalkozás a nemzeti jog szerint nem rendelkezik létesítő okirat szerinti székhellyel, az a tagállam, amelyben a központi irodája található; |
| --- | --- |

iii.

ha a befektetési vállalkozás a nemzeti jog szerint nem rendelkezik létesítő okirat szerinti székhellyel, az a tagállam, amelyben a központi irodája található;

| b) | szabályozott piac esetében az a tagállam, amelyben a szabályozott piac a létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkezik, vagy ha az adott tagállam joga szerint nincs létesítő okirat szerinti székhelye, az a tagállam, ahol a szabályozott piac központi irodája található; |
| --- | --- |

b)

szabályozott piac esetében az a tagállam, amelyben a szabályozott piac a létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkezik, vagy ha az adott tagállam joga szerint nincs létesítő okirat szerinti székhelye, az a tagállam, ahol a szabályozott piac központi irodája található;

17.   „fogadó tagállam”: a székhely szerinti tagállamtól eltérő tagállam, amelyben a befektetési vállalkozásnak fióktelepe van, vagy ahol szolgáltatásokat nyújt és/vagy tevékenységeket végez, vagy az a tagállam, amelyben a szabályozott piac megfelelő mechanizmusokat biztosít, hogy lehetővé tegye a rendszere keretében történő kereskedéshez való hozzáférést olyan távoli tagjai vagy résztvevői számára, amelyek azonos tagállamban telepedtek le;

18.   „illetékes hatóság”: az egyes tagállamok által a
  69.
  cikkel összhangban kijelölt hatóság, kivéve, ha ez az irányelv másképpen határozza meg;

19.   „hitelintézet”: a 2006/48/EK irányelvben meghatározott hitelintézet;

20.   „ÁÉKBV-kezelő társaság”: az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 2009. július 13-i 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (34) meghatározott vagyonkezelő társaság;

21.   „meghatalmazott”: olyan természetes vagy jogi személy, aki az általa képviselt egyetlen befektetési vállalkozás teljes körű és feltétel nélküli felelősségére segíti elő a befektetési és/vagy kiegészítő szolgáltatások nyújtását ügyfelek vagy jövőbeni ügyfelek számára; az ügyféltől utasításokat vagy megbízásokat fogad és továbbít befektetési szolgáltatások vagy pénzügyi eszközök tekintetében, pénzügyi eszközöket helyez ki, vagy tanácsot ad ügyfelek vagy jövőbeni ügyfelek számára az ilyen pénzügyi eszközök vagy szolgáltatások tekintetében;

22.   „fióktelep”: az üzleti tevékenység olyan helyszíne, amely a befektetési vállalkozás része, de nem a központi irodája, nem rendelkezik jogi személyiséggel, és amely befektetési szolgáltatásokat nyújt és/vagy befektetési tevékenységeket végez, és amely nyújthat olyan kiegészítő szolgáltatásokat is, amelyekre a befektetési vállalkozás engedélyt kapott; egy másik tagállamban székhellyel rendelkező befektetési vállalkozás által a tagállamban létrehozott valamennyi üzletviteli helyet egyetlen fióktelepnek kell tekinteni;

23.   „befolyásoló részesedés”: befektetési vállalkozásban fennálló bármely olyan közvetlen vagy közvetett részesedés, amely a tőke vagy a szavazati jogok legalább 10 %-át képviseli a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról szóló,
  2004. december 15-i 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 9. és 10. cikkében meghatározottak szerint, figyelembe véve az említett irányelv 12. cikke (4) és (5) bekezdésében meghatározott, a szavazati jogok összesítésére vonatkozó feltételeket (35)

  , vagy amely jelentős befolyás gyakorlását teszi lehetővé azon központi szerződő fél irányítása felett, amelyben a részesedés fennáll;

24.   „anyavállalat”: az összevont (konszolidált) éves beszámolóról szóló, 1983. június 13-i 83/349/EGK hetedik tanácsi irányelv (36) 1. és 2. cikkében meghatározott anyavállalat;

25.   „leányvállalat”: a 83/349/EGK irányelv 1. és 2. cikkében meghatározott leányvállalat, ideértve a végső anyavállalat leányvállalatának bármely leányvállalatát is;

26.   „szoros kapcsolatok”: olyan helyzet, amelyben két vagy több természetes vagy jogi személy kapcsolódik össze, aminek módja:

27.   „vezető testület”: egy vállalkozás
  vagy adatjelentési szolgáltató
  irányító testülete, amely magában foglalja a felügyeleti és a vezetési funkciót, rendelkezik a végső döntéshozatal hatáskörével és jogában áll, hogy a gazdálkodó egység
  vagy adatjelentési szolgáltató
  stratégiáját, célkitűzéseit és általános irányultságát meghatározza. A vezető testület magában foglal olyan személyeket, akik az intézmény üzleti tevékenységét ténylegesen irányítják;

28.   „felügyeleti funkcióját ellátó vezető testület”: a vezetői döntéshozatal ellenőrzésére és monitoringjára irányuló felügyeleti funkciójában eljáró vezető testület;

29.   „felső vezetés”: azok az egyének, akik az ügyvezetési feladatokat végzik egy adatjelentési szolgáltatónál, és akik a napi gazdálkodásért felelnek és az rajtuk számon kérhető, ideértve a szolgáltatások és termékek ügyfeleknek történő, a vállalkozás és személyzete által végzett forgalmazását érintő szabályozások végrehajtását;

30.   „algoritmikus kereskedés”: kereskedés pénzügyi eszközökkel, amikor egy számítógépes algoritmus automatikusan – korlátozott emberi beavatkozással, vagy anélkül – meghatározza egy megbízás egyedi paramétereit, mint például azt, hogy kezdeményezni kell-e egy megbízást, mi legyen a megbízás időzítése, ára vagy mennyisége és hogyan történjen a megbízás kezelése annak benyújtása után. Ez a fogalommeghatározás nem foglalja magában azokat a rendszereket, amelyeket csak a megbízások irányítására szolgálnak, egy vagy több kereskedési helyszínre vagy amelyeket a megbízások megerősítésére használnak
  , vagy amelyeket csak az ügyfelek megbízásainak végrehajtására vagy a megbízás valamely paraméterének meghatározásán keresztül jogszabályi kötelezettség teljesítésére használnak
  ;
  vagy a végrehajtott tranzakciók feldolgozására használnak;

30a.
     
  „nagyfrekvenciájú kereskedés”
  :

30b.
     
  „nagyfrekvenciájú kereskedési stratégia”
  :
  egy pénzügyi eszközzel saját számlára történő kereskedésre szolgáló kereskedési stratégia, amely nagyfrekvenciájú kereskedést foglal magában, és a következő jellemzők közül legalább kettővel rendelkezik:

31a.
     
  „közvetlen piaci hozzáférés”
  :

31b.
     
  „szponzorált vagy fedezetlen hozzáférés”
  :
  olyan megállapodás, amelynek hatálya alatt egy adott kereskedési helyszín tagja vagy résztvevője engedélyezi egy személy számára kereskedési azonosítójának használatát abból a célból, hogy a személy elektronikus úton megbízásokat továbbíthasson a befektetési vállalkozás kereskedési azonosítója alatt egy meghatározott kereskedési helyszínhez anélkül, hogy a megbízások a befektetési vállalkozás belső elektronikus kereskedési rendszerén áthaladnának;

▐

33.   „a keresztértékesítés gyakorlata” (cross-selling): egy befektetési szolgáltatás felkínálása egy másik szolgáltatással vagy termékkel együtt, egy csomag részeként vagy ugyanazon megállapodás vagy csomag feltételeként.

33a.
     
  „biztosításhoz kapcsoló befektetés”
  :

33b.
     
  „befektetési termék”
  :

33c.
     
  „diszkrecionális portfóliókezelés”
  :

33d.
     
  „Harmadik országbeli vállalkozás”
  :

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  adott esetben
  a 94. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el olyan intézkedéseket illetően, amelyek meghatározzák az e cikk
  (2) bekezdésének 3., 11., 12. és 27–33d. pontjában
  megállapított fogalommeghatározások bizonyos technikai elemeit,
  vagy módosítják azokat,
  a következők figyelembevétele érdekében:

| a) | a pénzügyi piacok technikai fejlődése; |
| --- | --- |

a)

a pénzügyi piacok technikai fejlődése;

| b) | a visszaéléseknek a .../.../EU rendelet 34b. cikkének b) pontjában említett listája, különösen a nagyfrekvenciájú kereskedés tekintetében, és beleértve, de nem kizárólagosan pl. az ún. „spoofing”, „quote stuffing” és „layering” esetét. |
| --- | --- |

b)

a visszaéléseknek a .../.../EU rendelet 34b. cikkének b) pontjában említett listája, különösen a nagyfrekvenciájú kereskedés tekintetében, és beleértve, de nem kizárólagosan pl. az ún. „spoofing”, „quote stuffing” és „layering” esetét.

II.   CÍM

BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK ENGEDÉLYEZÉSI ÉS MŰKÖDÉSI FELTÉTELEI

I.   FEJEZET

AZ ENGEDÉLYEZÉS FELTÉTELEI ÉS ELJÁRÁSAI

5. cikk

Az engedélyezés követelménye

(1)   Valamennyi tagállam megköveteli, hogy a befektetési szolgáltatások rendes üzleti tevékenységként, szakmai alapon történő nyújtása, illetve e tevékenységek végzése e fejezet rendelkezéseivel összhangban előzetes engedélyezéshez legyen kötött. Az ilyen engedélyt a székhely szerinti tagállamnak a 69. cikkel összhangban kijelölt illetékes hatósága adja meg.

(2)   Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérve a tagállamok engedélyezik bármely piacműködtetőnek MTF vagy OTF működtetését, amennyiben az előzetes vizsgálat szerint megfelelnek e fejezet rendelkezéseinek.

(3)   A tagállamok valamennyi befektetési vállalkozást nyilvántartanak. A nyilvántartás nyilvánosan hozzáférhető, és információkat tartalmaz azon szolgáltatásokról vagy tevékenységekről, amelyekre a befektetési vállalkozás engedéllyel rendelkezik. A jegyzéket rendszeresen naprakésszé kell tenni. Minden engedélyről értesíteni kell az EÉPH-t.

Az ESMA jegyzéket készít az
  Európai
  Unióban működő összes befektetési vállalkozásról. A jegyzék információkat tartalmaz azon szolgáltatásokról vagy tevékenységekről, amelyekre az egyes befektetési vállalkozások engedéllyel rendelkeznek, és a jegyzéket rendszeresen naprakésszé kell tenni. Az EÉPH e jegyzéket saját honlapján közzéteszi és naprakész állapotban tartja.

Amennyiben egy hatáskörrel rendelkező hatóság a 8. cikk b)–d) pontjával összhangban visszavont egy engedélyt, ezt a visszavonást a jegyzékben öt éven át közzéteszik.

(4)   Minden tagállam megköveteli, hogy:

| — | minden jogi személy befektetési vállalkozás központi irodája azonos tagállamban legyen a létesítő okirat szerinti székhellyel, |
| --- | --- |

—

minden jogi személy befektetési vállalkozás központi irodája azonos tagállamban legyen a létesítő okirat szerinti székhellyel,

| — | a nem jogi személy befektetési vállalkozás központi irodája vagy a nemzeti jogszabályok szerint létesítő okirat szerinti székhellyel nem rendelkező jogi személy befektetési vállalkozás központi irodája azon tagállamban legyen, amelyben üzleti tevékenységét ténylegesen végzi. |
| --- | --- |

—

a nem jogi személy befektetési vállalkozás központi irodája vagy a nemzeti jogszabályok szerint létesítő okirat szerinti székhellyel nem rendelkező jogi személy befektetési vállalkozás központi irodája azon tagállamban legyen, amelyben üzleti tevékenységét ténylegesen végzi.

6. cikk

Az engedély terjedelme

(1)   A székhely szerinti tagállam biztosítja, hogy az engedély határozza meg azon befektetési szolgáltatásokat vagy tevékenységeket, amelyek nyújtására, illetve végzésére a befektetési vállalkozás jogosult. Az engedély kiterjedhet egy vagy több kiegészítő szolgáltatásra az I. melléklet B. szakaszában meghatározottak közül. Az engedélyt azonban semmi esetre sem lehet kiadni önmagában kiegészítő szolgáltatások nyújtására.

(2)   A befektetési vállalkozásnak az engedély kiterjesztése érdekében kérelmet kell benyújtania, ha vállalkozását olyan további befektetési szolgáltatásokra, tevékenységekre vagy kiegészítő szolgáltatásokra kívánja kiterjeszteni, amelyeket az eredeti engedélyezés idején még nem látott előre.

(3)   Az engedély az
  Európai
  Unió egész területére érvényes, és lehetővé teszi a befektetési vállalkozás számára, hogy az engedélyben meghatározott szolgáltatásokat, illetve tevékenységeket az
  Európai
  Unió egész területén nyújtsa, illetve végezze, vagy fióktelep létrehozásával, vagy a szolgáltatások szabad nyújtása alapján.

7. cikk

Az engedélyek megadásának és a kérelmek elutasításának eljárásai

(1)   Az illetékes hatóság nem adja meg az engedélyt mindaddig, amíg teljes mértékben meg nem győződik arról, hogy a kérelmező az ezen irányelv alapján elfogadott rendelkezésekben foglalt valamennyi követelménynek eleget tesz.

(2)   A befektetési vállalkozásnak meg kell adnia mindazon információkat, beleértve egyebek között a tervezett műveletek típusát és a szervezeti felépítést meghatározó üzleti tervet, amely szükséges ahhoz, hogy az illetékes hatóság meggyőződhessen arról, hogy a befektetési vállalkozás az induló engedély időpontjában minden szükséges intézkedést megtett ahhoz, hogy az e fejezet rendelkezései szerinti kötelezettségeinek megfeleljen.

(3)   A kérelmezőt a hiánytalan kérelem benyújtásától számított hat hónapon belül tájékoztatni kell arról, hogy az engedélyt megadták-e.

(4)   Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezetet dolgoz ki az alábbiak pontos meghatározására:

| a) | a 7. cikk (2) bekezdése értelmében a hatáskörrel rendelkező hatóságok számára nyújtandó információk, az üzleti tervet is ideértve; |
| --- | --- |

a)

a 7. cikk (2) bekezdése értelmében a hatáskörrel rendelkező hatóságok számára nyújtandó információk, az üzleti tervet is ideértve;

| b) | a 9. cikk (2) bekezdése értelmében a jelölőbizottságok feladatai; |
| --- | --- |

b)

a 9. cikk (2) bekezdése értelmében a jelölőbizottságok feladatai;

| c) | a befektetési vállalkozások irányítására vonatkozó, a 9. cikk (8) bekezdése szerinti követelmények, valamint a 9. cikk (5) bekezdése szerinti értesítés céljára szolgáló információk; |
| --- | --- |

c)

a befektetési vállalkozások irányítására vonatkozó, a 9. cikk (8) bekezdése szerinti követelmények, valamint a 9. cikk (5) bekezdése szerinti értesítés céljára szolgáló információk;

| d) | a befolyásoló részesedéseket birtokló részvényesekre és tagokra vonatkozó követelmények, valamint azon tényezők, amelyek megakadályozhatják a hatáskörrel rendelkező hatóságot a 10. cikk (1) és (2) bekezdése szerinti felügyeleti feladatainak hatékony teljesítésében. |
| --- | --- |

d)

a befolyásoló részesedéseket birtokló részvényesekre és tagokra vonatkozó követelmények, valamint azon tényezők, amelyek megakadályozhatják a hatáskörrel rendelkező hatóságot a 10. cikk (1) és (2) bekezdése szerinti felügyeleti feladatainak hatékony teljesítésében.

Az EÉPH ezeket a szabályozástechnikai standardtervezetet
  [...]-ig (37)

  benyújtja a Bizottságnak.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardok tervezetének ▐ az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelő elfogadására.

(5)   Az EÉPH végrehajtás-technikai standardtervezetet dolgoz ki a 7 cikk (2) bekezdésében és a 9. cikk (5) bekezdésében előírt információ nyújtására vagy az értesítésre szolgáló egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából.

Az EÉPH az említett végrehajtás-technikai standardtervezetet
  [...]-ig (37)

  benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottságra hatáskört kell ruházni az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

8. cikk

Az engedély visszavonása

Az illetékes hatóság visszavonhatja a befektetési vállalkozás számára kibocsátott engedélyt, amennyiben a befektetési vállalkozás:

| a) | 12 hónapon belül nem használja fel az engedélyt, az engedélyről kifejezetten lemond, vagy a megelőző hat hónap során befektetési szolgáltatást nem nyújtott, illetve befektetési tevékenységet nem végzett, kivéve, ha az érintett tagállam előírta, hogy ilyen esetekben az engedély érvényét veszti; |
| --- | --- |

a)

12 hónapon belül nem használja fel az engedélyt, az engedélyről kifejezetten lemond, vagy a megelőző hat hónap során befektetési szolgáltatást nem nyújtott, illetve befektetési tevékenységet nem végzett, kivéve, ha az érintett tagállam előírta, hogy ilyen esetekben az engedély érvényét veszti;

| b) | valótlan nyilatkozatok tételével, vagy más szabálytalan eszköz igénybevételével szerezte meg az engedélyt; |
| --- | --- |

b)

valótlan nyilatkozatok tételével, vagy más szabálytalan eszköz igénybevételével szerezte meg az engedélyt;

| c) | már nem felel meg azon feltételeknek, amelyek alapján az engedélyt kiadták, úgymint a 2006/49/EK irányelvben megállapított feltételek teljesítése; |
| --- | --- |

c)

már nem felel meg azon feltételeknek, amelyek alapján az engedélyt kiadták, úgymint a 2006/49/EK irányelvben megállapított feltételek teljesítése;

| d) | súlyosan és rendszeresen megsértette a befektetési vállalkozások működési feltételeire irányadó, ezen irányelv alapján elfogadott rendelkezéseket; |
| --- | --- |

d)

súlyosan és rendszeresen megsértette a befektetési vállalkozások működési feltételeire irányadó, ezen irányelv alapján elfogadott rendelkezéseket;

| e) | azon esetek bármelyikének hatálya alá tartozik, ennek az irányelvnek a hatókörén kívül eső ügyekben, amikor a nemzeti jog a visszavonást előírja. |
| --- | --- |

e)

azon esetek bármelyikének hatálya alá tartozik, ennek az irányelvnek a hatókörén kívül eső ügyekben, amikor a nemzeti jog a visszavonást előírja.

Minden engedély kiadásáról értesíteni kell az EÉPH-t.

9. cikk

Vezető testület

| (-1) | Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a nem ügyvezető igazgató meghatározása a következő: A nem ügyvezető igazgató vagy külső igazgató a vállalat igazgatóságának olyan tagja, aki nem részese az ügyvezető igazgatói csapatnak. Nem a vállalat alkalmazottja és semmilyen formában nem kapcsolódik hozzá. Különböznek a belső igazgatóktól, akik az igazgatóság tagjai, és a vállalat ügyvezetőiként is dolgoznak vagy dolgoztak.



  A nem ügyvezető igazgatók a közvetkező területeken rendelkezzenek felelősséggel:







  — | A nem ügyvezető igazgatók konstruktív módon bírálják és járulnak hozzá a stratégia kidolgozásához; |
| --- | --- | --- |

(-1)

Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a nem ügyvezető igazgató meghatározása a következő: A nem ügyvezető igazgató vagy külső igazgató a vállalat igazgatóságának olyan tagja, aki nem részese az ügyvezető igazgatói csapatnak. Nem a vállalat alkalmazottja és semmilyen formában nem kapcsolódik hozzá. Különböznek a belső igazgatóktól, akik az igazgatóság tagjai, és a vállalat ügyvezetőiként is dolgoznak vagy dolgoztak.

—

A nem ügyvezető igazgatók konstruktív módon bírálják és járulnak hozzá a stratégia kidolgozásához;

| — | A nem ügyvezető igazgatók vizsgálják meg a vezetés teljesítményét az egyeztetett célok és célkitűzések elérésében, valamint a felső vezetők figyelemmel kísérésében és ahol szükséges, visszahívásában, és az utódlás megtervezésében; |
| --- | --- |

—

A nem ügyvezető igazgatók vizsgálják meg a vezetés teljesítményét az egyeztetett célok és célkitűzések elérésében, valamint a felső vezetők figyelemmel kísérésében és ahol szükséges, visszahívásában, és az utódlás megtervezésében;

| — | A nem ügyvezető igazgatók győződjenek meg a pénzügyi információk pontosságáról és arról, hogy a pénzügyi ellenőrzés és a kockázatkezelési rendszerek szilárdak és védhetők; |
| --- | --- |

—

A nem ügyvezető igazgatók győződjenek meg a pénzügyi információk pontosságáról és arról, hogy a pénzügyi ellenőrzés és a kockázatkezelési rendszerek szilárdak és védhetők;

| — | A nem ügyvezető igazgatók felelősek az ügyvezető igazgatók javadalmazása megfelelő szintjének meghatározásáért és elsődleges szerepük van a felső vezetők kinevezésében és, ahol szükséges, visszahívásában, valamint az utódlás megtervezésében. |
| --- | --- |

—

A nem ügyvezető igazgatók felelősek az ügyvezető igazgatók javadalmazása megfelelő szintjének meghatározásáért és elsődleges szerepük van a felső vezetők kinevezésében és, ahol szükséges, visszahívásában, valamint az utódlás megtervezésében.

| — | erőforrások; |
| --- | --- |

—

erőforrások;

| — | kinevezések; |
| --- | --- |

—

kinevezések;

| — | magatartási normák. |
| --- | --- |

—

magatartási normák.

| (1) | ▐ A befektetési vállalkozások vezető testülete
  tagjainak
  mindenkor kellően jó hírnévvel kell rendelkeznie, elegendő ismeret, készség és tapasztalat birtokában kell lennie és elegendő időt kell fordítania az intézménynél vállalt funkciói ellátására,
  lehetővé téve a tapasztalatok széles körének elismerését, hogy ne érvényesüljön hátrányos megkülönböztetés a nőkkel szemben
  .
  A vezető testület tagjainak különösen a következő követelményeknek kell megfelelniük:








  a) | A vezető testület
  valamennyi tagjának
  elegendő időt kell fordítaniuk a befektetési vállalkozásnál vállalt funkcióik ellátására.
  A vezető testület valamely tagja által egy időben betölthető igazgatói tisztségek számának meghatározásakor figyelembe kell venni az egyéni körülményeket és az intézmény tevékenységeinek jellegét, körét és összetettségét.




  A méretüknél, belső szervezetüknél, valamint tevékenységük jellegénél, körénél és összetettségénél fogva jelentős intézmények vezető testületének tagjai
  az alábbi kombinációk közül nem ötvözhetnek egy időben egynél többet:






  i. | i. egy ügyvezető igazgatói tisztséget két nem ügyvezető igazgatói tisztséggel; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

▐ A befektetési vállalkozások vezető testülete
  tagjainak
  mindenkor kellően jó hírnévvel kell rendelkeznie, elegendő ismeret, készség és tapasztalat birtokában kell lennie és elegendő időt kell fordítania az intézménynél vállalt funkciói ellátására,
  lehetővé téve a tapasztalatok széles körének elismerését, hogy ne érvényesüljön hátrányos megkülönböztetés a nőkkel szemben
  .

A vezető testület tagjainak különösen a következő követelményeknek kell megfelelniük:

a)

A vezető testület
  valamennyi tagjának
  elegendő időt kell fordítaniuk a befektetési vállalkozásnál vállalt funkcióik ellátására.
  A vezető testület valamely tagja által egy időben betölthető igazgatói tisztségek számának meghatározásakor figyelembe kell venni az egyéni körülményeket és az intézmény tevékenységeinek jellegét, körét és összetettségét.

A méretüknél, belső szervezetüknél, valamint tevékenységük jellegénél, körénél és összetettségénél fogva jelentős intézmények vezető testületének tagjai
  az alábbi kombinációk közül nem ötvözhetnek egy időben egynél többet:

i.

i. egy ügyvezető igazgatói tisztséget két nem ügyvezető igazgatói tisztséggel;

| ii. | négy nem ügyvezető igazgatói tisztséget. |
| --- | --- |

ii.

négy nem ügyvezető igazgatói tisztséget.

Az ügyvezető vagy nem ügyvezető igazgatói tisztségeket,

| i. | egyazon csoporton belül
  ; |
| --- | --- |

i.

egyazon csoporton belül
  ;

| ii. | olyan intézményeken belül, amelyek:








  — | ugyanannak az intézményvédelmi programnak a tagjai, amennyiben a .../2012/EU rendelet [a tőkekövetelményekről szóló IV. rendelet] 108. cikke (7) bekezdésének feltételei teljesülnek; |
| --- | --- | --- |

ii.

olyan intézményeken belül, amelyek:

—

ugyanannak az intézményvédelmi programnak a tagjai, amennyiben a .../2012/EU rendelet [a tőkekövetelményekről szóló IV. rendelet] 108. cikke (7) bekezdésének feltételei teljesülnek;

| — | amelyekkel a .../2012/EU rendelet [a tőkekövetelményekről szóló IV. rendelet] 108. cikke (6) bekezdése szerinti kapcsolatokkal rendelkeznek; vagy |
| --- | --- |

—

amelyekkel a .../2012/EU rendelet [a tőkekövetelményekről szóló IV. rendelet] 108. cikke (6) bekezdése szerinti kapcsolatokkal rendelkeznek; vagy

| iii. | azon vállalkozásokon belül (beleértve a nem pénzügyi intézményeket), melyekben az intézmény minősített többséggel rendelkezik |
| --- | --- |

iii.

azon vállalkozásokon belül (beleértve a nem pénzügyi intézményeket), melyekben az intézmény minősített többséggel rendelkezik

ügyvezető vagy nem ügyvezető igazgatói tisztségeket.

| i. | azon vállalkozások és nem pénzügyi intézmények:








  — | amelyekben a .../2012/EU rendelet [a tőkekövetelményekről szóló IV. rendelet] 4. cikke (21) bekezdése szerint minősített részesedéssel rendelkeznek, |
| --- | --- | --- |

i.

azon vállalkozások és nem pénzügyi intézmények:

—

amelyekben a .../2012/EU rendelet [a tőkekövetelményekről szóló IV. rendelet] 4. cikke (21) bekezdése szerint minősített részesedéssel rendelkeznek,

| — | amelyekben a .../2012/EU rendelet [a tőkekövetelményekről szóló IV. rendelet] 4. cikke (49) bekezdése szerint részesedéssel rendelkeznek, vagy |
| --- | --- |

—

amelyekben a .../2012/EU rendelet [a tőkekövetelményekről szóló IV. rendelet] 4. cikke (49) bekezdése szerint részesedéssel rendelkeznek, vagy

| — | amelyek a .../2012/EU rendelet [a tőkekövetelményekről szóló IV. rendelet] 4. cikke (72) bekezdése szerint szoros kapcsolatokkal rendelkeznek egyes nem pénzügyi vállalatokkal, |
| --- | --- |

—

amelyek a .../2012/EU rendelet [a tőkekövetelményekről szóló IV. rendelet] 4. cikke (72) bekezdése szerint szoros kapcsolatokkal rendelkeznek egyes nem pénzügyi vállalatokkal,

| ii. | a .../2012/EU rendelet [a tőkekövetelményekről szóló IV. rendelet] 4. cikke (65), (66) és (67) bekezdése szerinti pénzügyi holding anyavállalatok, amelyek egy IPS-rendszerhez tartozó központi vagy regionális hitelintézetet ellenőriznek. |
| --- | --- |

ii.

a .../2012/EU rendelet [a tőkekövetelményekről szóló IV. rendelet] 4. cikke (65), (66) és (67) bekezdése szerinti pénzügyi holding anyavállalatok, amelyek egy IPS-rendszerhez tartozó központi vagy regionális hitelintézetet ellenőriznek.

| b) | A vezető testület a befektetési vállalkozás tevékenységeinek, és különösen a tevékenységekben rejlő fő kockázatoknak a megértéséhez megfelelő kollektív tudással, készségekkel és tapasztalattal rendelkezik. |
| --- | --- |

b)

A vezető testület a befektetési vállalkozás tevékenységeinek, és különösen a tevékenységekben rejlő fő kockázatoknak a megértéséhez megfelelő kollektív tudással, készségekkel és tapasztalattal rendelkezik.

| c) | A vezető testület minden egyes tagja őszintén, integritással és független gondolkodással cselekszik, hogy a felső vezetés döntéseit ténylegesen értékeljék és kifogásolják
  , valamint hatékonyan ellenőrizzék és felügyeljék a vezetés döntéshozatalát
  .
  A befektetési
  vállalkozásoknak
  megfelelő erőforrásokat kell fordítaniuk a vezető testület tagjainak beiktatására és képzésére.
  Amennyiben az MTF vagy OTF működtetésére engedélyt kérő piaci szereplő és az MTF vagy az OTF üzletvitelét ténylegesen irányító személyek megegyeznek a szabályozott piac vezető testületének tagjaival, e személyeknek meg kell felelniük az első albekezdésben megállapított követelményeknek. |
| --- | --- |

c)

A vezető testület minden egyes tagja őszintén, integritással és független gondolkodással cselekszik, hogy a felső vezetés döntéseit ténylegesen értékeljék és kifogásolják
  , valamint hatékonyan ellenőrizzék és felügyeljék a vezetés döntéshozatalát
  .

A befektetési
  vállalkozásoknak
  megfelelő erőforrásokat kell fordítaniuk a vezető testület tagjainak beiktatására és képzésére.

Amennyiben az MTF vagy OTF működtetésére engedélyt kérő piaci szereplő és az MTF vagy az OTF üzletvitelét ténylegesen irányító személyek megegyeznek a szabályozott piac vezető testületének tagjaival, e személyeknek meg kell felelniük az első albekezdésben megállapított követelményeknek.

| (2) | A tagállamok előírják, hogy a befektetési vállalkozások, amennyiben az üzleti tevékenységük jellegével, nagyságrendjével és összetettségével összeillő és arányos, hozzanak létre egy jelölő bizottságot, amely értékeli az első bekezdésben foglalt rendelkezéseknek való megfelelést, és ajánlásokat tesz, szükség szerint, értékelésük alapján. A jelölő bizottság a vezető testület olyan tagjaiból áll, akik az érintett intézményben nem látnak el semmilyen vezetői feladatot. Ha a nemzeti jog alapján a vezető testületnek nincs hatásköre tagjai kinevezési folyamatában, ez a bekezdés nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok előírják, hogy a befektetési vállalkozások, amennyiben az üzleti tevékenységük jellegével, nagyságrendjével és összetettségével összeillő és arányos, hozzanak létre egy jelölő bizottságot, amely értékeli az első bekezdésben foglalt rendelkezéseknek való megfelelést, és ajánlásokat tesz, szükség szerint, értékelésük alapján. A jelölő bizottság a vezető testület olyan tagjaiból áll, akik az érintett intézményben nem látnak el semmilyen vezetői feladatot. Ha a nemzeti jog alapján a vezető testületnek nincs hatásköre tagjai kinevezési folyamatában, ez a bekezdés nem alkalmazandó.

| (3) | A tagállamok előírják a befektetési vállalkozások
  és azok jelölő bizottságai számára, hogy a vezető testületek tagjainak toborzása során tulajdonságok és kompetenciák széles skáláját alkalmazzák
  .
  Ez különösen a következőket jelenti:










  a) | A befektetési vállalkozások a felső vezetők toborzása során útmutató kritériumként a szakmai hozzáértést, a felelősséget és az elkötelezettséget előmozdító politikát folytatnak, ügyelve arra, hogy a kinevezettek megkérdőjelezhetetlenül lojálisak legyenek az intézmény érdekeivel. |
| --- | --- | --- |

(3)

A tagállamok előírják a befektetési vállalkozások
  és azok jelölő bizottságai számára, hogy a vezető testületek tagjainak toborzása során tulajdonságok és kompetenciák széles skáláját alkalmazzák
  .
  Ez különösen a következőket jelenti:

a)

A befektetési vállalkozások a felső vezetők toborzása során útmutató kritériumként a szakmai hozzáértést, a felelősséget és az elkötelezettséget előmozdító politikát folytatnak, ügyelve arra, hogy a kinevezettek megkérdőjelezhetetlenül lojálisak legyenek az intézmény érdekeivel.

| b) | A befektetési vállalkozások továbbá konkrét lépéseket tesznek a vezető testületeken belül a kiegyensúlyozottabb képviselet felé, mint például a jelölő bizottság képzése, a rátermett jelöltek jegyzékének összeállítása és olyan jelölési folyamat bevezetése, amelyben minkét nem legalább egy-egy képviselője jelen van. |
| --- | --- |

b)

A befektetési vállalkozások továbbá konkrét lépéseket tesznek a vezető testületeken belül a kiegyensúlyozottabb képviselet felé, mint például a jelölő bizottság képzése, a rátermett jelöltek jegyzékének összeállítása és olyan jelölési folyamat bevezetése, amelyben minkét nem legalább egy-egy képviselője jelen van.

| c) | Ha létezik, akkor a vezető testületben való munkavállalói képviseletet – a meghatározó perspektíva és az intézmény belső működésére vonatkozó valódi ismeretek hozzáadása révén – a sokszínűség növelése pozitív módjának kell tekinteni. |
| --- | --- |

c)

Ha létezik, akkor a vezető testületben való munkavállalói képviseletet – a meghatározó perspektíva és az intézmény belső működésére vonatkozó valódi ismeretek hozzáadása révén – a sokszínűség növelése pozitív módjának kell tekinteni.

| (4) | Az EÉPH iránymutatásokat dolgoz ki
  annak
  meghatározására
  , hogy az intézmény miként veheti figyelembe a következőket
  :






  a) | a vezető testület tagja által funkcióinak ellátására fordított elegendő idő fogalma az egyéni körülményekkel és a befektetési vállalkozás tevékenységeinek természetével, méretével és összetettségével kapcsolatban, amelyet az illetékes hatóságoknak figyelembe kell venniük, amikor egy vezető testület tagjának engedélyezik az (1) bekezdés a) pontjában említettek szerint az engedélyezettnél több igazgatói tisztség betöltését; |
| --- | --- | --- |

(4)

Az EÉPH iránymutatásokat dolgoz ki
  annak
  meghatározására
  , hogy az intézmény miként veheti figyelembe a következőket
  :

a)

a vezető testület tagja által funkcióinak ellátására fordított elegendő idő fogalma az egyéni körülményekkel és a befektetési vállalkozás tevékenységeinek természetével, méretével és összetettségével kapcsolatban, amelyet az illetékes hatóságoknak figyelembe kell venniük, amikor egy vezető testület tagjának engedélyezik az (1) bekezdés a) pontjában említettek szerint az engedélyezettnél több igazgatói tisztség betöltését;

| b) | a vezető testület (1) bekezdés b) pontjában említett megfelelő kollektív tudásának, készségeinek és tapasztalatának fogalma; |
| --- | --- |

b)

a vezető testület (1) bekezdés b) pontjában említett megfelelő kollektív tudásának, készségeinek és tapasztalatának fogalma;

| c) | a vezető testület tagja (1) bekezdés b) pontjában említett őszinteségének, integritásának és független gondolkodásának fogalma, |
| --- | --- |

c)

a vezető testület tagja (1) bekezdés b) pontjában említett őszinteségének, integritásának és független gondolkodásának fogalma,

| d) | a vezető testület tagjainak beiktatására és képzésére fordított megfelelő humán- és pénzügyi erőforrások fogalma; |
| --- | --- |

d)

a vezető testület tagjainak beiktatására és képzésére fordított megfelelő humán- és pénzügyi erőforrások fogalma;

| e) | a vezető testület tagjainak egyik kiválasztási kritériumaként figyelembe veendő változatosság fogalma. |
| --- | --- |

e)

a vezető testület tagjainak egyik kiválasztási kritériumaként figyelembe veendő változatosság fogalma.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardok tervezetének az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelő elfogadására.

▐

| (5) | A tagállamok megkövetelik, hogy a befektetési vállalkozás értesítse az illetékes hatóságot vezető testületének minden tagjáról és az e tagságban bekövetkező bármely változásról mindazon információkkal együtt, amelyek szükségesek annak értékeléséhez, hogy a vállalkozás megfelel-e az (1), (2) és (3) bekezdésének. |
| --- | --- |

(5)

A tagállamok megkövetelik, hogy a befektetési vállalkozás értesítse az illetékes hatóságot vezető testületének minden tagjáról és az e tagságban bekövetkező bármely változásról mindazon információkkal együtt, amelyek szükségesek annak értékeléséhez, hogy a vállalkozás megfelel-e az (1), (2) és (3) bekezdésének.

| (6) | A tagállamok a befektetési vállalkozás vezető testületétől megkövetelik az arról való gondoskodást, hogy a vállalkozást józan és körültekintő módon vezessék, és olyan módon, amely előmozdítja a piac integritását és az ügyfelek érdekeit. Ebből a célból, a vezető testület:






  a) | meghatározza, jóváhagyja és felügyeli a vállalkozás stratégiai célkitűzéseit; |
| --- | --- | --- |

(6)

A tagállamok a befektetési vállalkozás vezető testületétől megkövetelik az arról való gondoskodást, hogy a vállalkozást józan és körültekintő módon vezessék, és olyan módon, amely előmozdítja a piac integritását és az ügyfelek érdekeit. Ebből a célból, a vezető testület:

a)

meghatározza, jóváhagyja és felügyeli a vállalkozás stratégiai célkitűzéseit;

| b) | meghatározza, jóváhagyja és felügyeli a vállalkozás szervezetét, ideértve a személyzettől megkövetelt képességeket, tudást és tapasztalatot, a vállalkozás szolgáltatásainak és tevékenységeinek elvégzéséhez szükséges erőforrásokat, eljárásokat és mechanizmusokat, figyelembe véve üzleti tevékenységének jellegét, nagyságrendjét és összetettségét, és mindazokat a követelményeket, amelyeknek a vállalkozás köteles megfelelni; |
| --- | --- |

b)

meghatározza, jóváhagyja és felügyeli a vállalkozás szervezetét, ideértve a személyzettől megkövetelt képességeket, tudást és tapasztalatot, a vállalkozás szolgáltatásainak és tevékenységeinek elvégzéséhez szükséges erőforrásokat, eljárásokat és mechanizmusokat, figyelembe véve üzleti tevékenységének jellegét, nagyságrendjét és összetettségét, és mindazokat a követelményeket, amelyeknek a vállalkozás köteles megfelelni;

| c) | meghatározza, jóváhagyja és felügyeli a vállalkozás által kínált vagy biztosított szolgáltatásokra, tevékenységekre, termékekre és műveletekre vonatkozó szabályozást, a vállalkozás kockázatviselő képességével, valamint azon ügyfelek jellemzőivel és igényeivel összhangban, akik számára azokat kínálják vagy biztosítják, ideértve adott esetben a megfelelő stressztesztek elvégzését; |
| --- | --- |

c)

meghatározza, jóváhagyja és felügyeli a vállalkozás által kínált vagy biztosított szolgáltatásokra, tevékenységekre, termékekre és műveletekre vonatkozó szabályozást, a vállalkozás kockázatviselő képességével, valamint azon ügyfelek jellemzőivel és igényeivel összhangban, akik számára azokat kínálják vagy biztosítják, ideértve adott esetben a megfelelő stressztesztek elvégzését;

| ca) | meghatározza, jóváhagyja és felügyeli a vállalkozás értékesítési munkatársainak javadalmazását, azzal a céllal, hogy előmozdítsák a felelős üzletvitelt és a fogyasztókkal szembeni méltányos bánásmódot, továbbá elkerüljék az összeférhetetlenséget, és adott esetben ismerteti a javadalmazási struktúrát a fogyasztókkal, például ha nem tudják kezelni vagy elkerülni a potenciális összeférhetetlenséget, a 24. cikk sérelme nélkül; |
| --- | --- |

ca)

meghatározza, jóváhagyja és felügyeli a vállalkozás értékesítési munkatársainak javadalmazását, azzal a céllal, hogy előmozdítsák a felelős üzletvitelt és a fogyasztókkal szembeni méltányos bánásmódot, továbbá elkerüljék az összeférhetetlenséget, és adott esetben ismerteti a javadalmazási struktúrát a fogyasztókkal, például ha nem tudják kezelni vagy elkerülni a potenciális összeférhetetlenséget, a 24. cikk sérelme nélkül;

| d) | biztosítja a felső vezetés eredményes felügyeletét
  ; |
| --- | --- |

d)

biztosítja a felső vezetés eredményes felügyeletét
  ;

| da) | csalás elleni stratégiát alkalmaz. |
| --- | --- |

da)

csalás elleni stratégiát alkalmaz.

A vezető testület figyelemmel kíséri és rendszeres időközönként értékeli a befektetési vállalkozás szervezetének eredményességét és irányítási szabályainak megfelelőségét az ügyfeleknek nyújtott szolgáltatások kapcsán, és esetleges hiányosságok kezelésére megteszi a megfelelő lépéseket.

A vezető testület tagjai, annak felügyeleti feladatkörében, megfelelő hozzáféréssel rendelkeznek azokhoz az információkhoz és dokumentumokhoz, amelyekre szükségük van a döntéshozatal menedzselésének felügyeletéhez és ellenőrzéséhez.

| (7) | Az illetékes hatóság megtagadja az engedélyezést, ha nincs meggyőződve arról, hogy a befektetési vállalkozás üzletmenetét ténylegesen irányító személyek megfelelően jó hírnévvel és kellő gyakorlattal rendelkeznek, vagy ha objektív és bizonyítható indokok állnak fenn annak vélelmezésére. hogy a vállalkozás vezető testülete veszélyeztetheti a hatékony, megalapozott és megbízható vezetést és az ügyfelek érdekeinek megfelelő figyelembe vételét, valamint a piac integritását. |
| --- | --- |

(7)

Az illetékes hatóság megtagadja az engedélyezést, ha nincs meggyőződve arról, hogy a befektetési vállalkozás üzletmenetét ténylegesen irányító személyek megfelelően jó hírnévvel és kellő gyakorlattal rendelkeznek, vagy ha objektív és bizonyítható indokok állnak fenn annak vélelmezésére. hogy a vállalkozás vezető testülete veszélyeztetheti a hatékony, megalapozott és megbízható vezetést és az ügyfelek érdekeinek megfelelő figyelembe vételét, valamint a piac integritását.

| (8) | A tagállamok előírják, hogy a befektetési vállalkozások vezetését legalább két, az (1) bekezdésében megállapított követelményeknek megfelelő személynek kell ellátnia.
  Az első albekezdésben foglaltaktól eltérve a tagállamok engedélyt adhatnak a természetes személy befektetési vállalkozásoknak vagy az egyetlen természetes személy által az alapszabálynak és nemzeti jogszabályoknak megfelelően irányított jogi személyiségű befektetési vállalkozásoknak. A tagállamok azonban megkövetelhetik a következőket:






  a) | olyan alternatív szabályok életbe léptetése, amelyek biztosítják az ilyen befektetési vállalkozások megalapozott és megbízható irányítását és az ügyfelek érdekeinek megfelelő figyelembe vételét, valamint a piac integritását |
| --- | --- | --- |

(8)

A tagállamok előírják, hogy a befektetési vállalkozások vezetését legalább két, az (1) bekezdésében megállapított követelményeknek megfelelő személynek kell ellátnia.

Az első albekezdésben foglaltaktól eltérve a tagállamok engedélyt adhatnak a természetes személy befektetési vállalkozásoknak vagy az egyetlen természetes személy által az alapszabálynak és nemzeti jogszabályoknak megfelelően irányított jogi személyiségű befektetési vállalkozásoknak. A tagállamok azonban megkövetelhetik a következőket:

a)

olyan alternatív szabályok életbe léptetése, amelyek biztosítják az ilyen befektetési vállalkozások megalapozott és megbízható irányítását és az ügyfelek érdekeinek megfelelő figyelembe vételét, valamint a piac integritását

| b) | az érintett természetes személyek megfelelően jó hírnévvel,
  megfelelő szintű
  tudással és ▐
  kompetenciákkal
  rendelkezzenek, és elegendő időt
  kapjanak
  feladataik ellátására,
  és arra, hogy frissítsék és megerősítsék tudásukat és képességeiket
  . |
| --- | --- |

b)

az érintett természetes személyek megfelelően jó hírnévvel,
  megfelelő szintű
  tudással és ▐
  kompetenciákkal
  rendelkezzenek, és elegendő időt
  kapjanak
  feladataik ellátására,
  és arra, hogy frissítsék és megerősítsék tudásukat és képességeiket
  .

| (8a) | A tagállami jogrendszerek sérelme nélkül a tagállamok biztosítják, hogy amennyiben felmerül, hogy egy vezető testület tagja rendelkezéseket sértett vagy az ezen irányelv vagy a .../.../EU rendelet [MiFIR] hatálya alá tartozó területeken jogsértést követett el, a személy ellen büntetőjogi és polgári jogi eljárást kezdeményeznek. |
| --- | --- |

(8a)

A tagállami jogrendszerek sérelme nélkül a tagállamok biztosítják, hogy amennyiben felmerül, hogy egy vezető testület tagja rendelkezéseket sértett vagy az ezen irányelv vagy a .../.../EU rendelet [MiFIR] hatálya alá tartozó területeken jogsértést követett el, a személy ellen büntetőjogi és polgári jogi eljárást kezdeményeznek.

| (8b) | Ez a cikk nem befolyásolja a munkavállalóknak a nemzeti jogszabályok vagy gyakorlat szerint a vállalatvezetésben való képviseletére vonatkozó rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(8b)

Ez a cikk nem befolyásolja a munkavállalóknak a nemzeti jogszabályok vagy gyakorlat szerint a vállalatvezetésben való képviseletére vonatkozó rendelkezéseket.

10. cikk

Részvényesek és befolyásoló részesedéssel rendelkező tagok

(1)   Az illetékes hatóságok mindaddig nem engedélyezik a befektetési szolgáltatások nyújtását vagy az ilyen tevékenységek végzését a befektetési vállalkozás számára, ameddig nem tájékozódtak azon természetes vagy jogi személy részvényesek vagy tagok kilétéről, akik, illetve amelyek közvetve vagy közvetlenül befolyásoló részesedéssel rendelkeznek, valamint e részesedések nagyságáról.

Az illetékes hatóságok megtagadják az engedélyezést, ha a befektetési vállalkozások megalapozott és megbízható vezetése biztosításának szükségességét figyelembe véve nincsenek meggyőződve a befolyásoló részesedéssel rendelkező részvényesek vagy tagok alkalmasságáról.

Amennyiben szoros kapcsolat áll fenn a befektetési vállalkozás és más természetes vagy jogi személyek között, az illetékes hatóság kizárólag akkor adja meg az engedélyt, ha az ilyen kapcsolatok nem akadályozzák az illetékes hatóság felügyeleti funkcióinak hatékony gyakorlását.

(2)   Az illetékes hatóság megtagadja az engedélyezést, amennyiben valamely harmadik ország törvényei, rendeletei vagy közigazgatási rendelkezései irányadóak a vállalkozással szoros kapcsolatban álló egy vagy több természetes vagy jogi személyre, vagy az ilyen jogszabályok érvényesítésének nehézségei akadályozzák az illetékes hatóság felügyeleti funkcióinak hatékony ellátását.

(3)   A tagállamok megkövetelik, hogy amennyiben az (1) bekezdés első albekezdésében említett személyek által gyakorolt befolyás valószínűleg hátrányosan érinti a befektetési vállalkozás megalapozott és megbízható irányítását, az illetékes hatóság meghozza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy véget vessen a helyzetnek.

Ilyen intézkedés lehet bírósági végzés kérelmezése vagy az igazgatókkal és az irányításért felelős személyekkel szemben szankciók alkalmazása, vagy a szóban forgó részvényesek, illetve tagok birtokában lévő részvényekhez fűződő szavazati jogok gyakorlásának felfüggesztése.

11. cikk

A tervezett részesedésszerzés bejelentése

(1)   A tagállamok minden olyan természetes vagy jogi személy, vagy összehangoltan fellépő több ilyen személy („a részesedést szerezni kívánó személy”) részére, aki vagy amely döntést hozott befolyásoló részesedésnek egy befektetési vállalkozásban való közvetlen vagy közvetett megszerzésére vagy ilyen befolyásoló részesedésnek egy befektetési vállalkozásban való közvetlen vagy közvetett további növelésére, aminek eredményeképpen szavazati jogainak vagy birtokolt tőkerészesedésének aránya elérné vagy meghaladná a 20, 30 vagy 50 %-ot vagy a befektetési vállalkozás a leányvállalatává válna („a szándékolt részesedésszerzés”) előírják, hogy először a megszerezni kívánt befolyásoló részesedés nagyságát és a 13. cikk (4) bekezdésében említett vonatkozó információkat írásban jelentsék be annak a befektetési vállalkozásnak az illetékes hatóságai felé, amelyben befolyásoló részesedés megszerzésére vagy ilyen részesedés növelésére törekszenek.

A tagállamok minden természetes vagy jogi személy részére, aki vagy amely döntést hozott egy befektetési vállalkozásban fennálló befolyásoló részesedésének közvetlen vagy közvetett elidegenítéséről, előírják, hogy ezt a tényt először írásban jelentse be – az elidegeníteni kívánt részesedés nagyságának megjelölésével – az illetékes hatóságoknak. Ennek a személynek hasonlóképpen bejelentést kell tennie az illetékes hatóságok felé akkor is, ha befolyásoló részesedésének oly mértékű csökkentéséről döntött, hogy ezáltal szavazati jogának, vagy az általa birtokolt tőkerészesedésnek az aránya 20, 30, vagy 50 % alá csökkenne, vagy ha a biztosítóintézet megszűnne leányvállalata lenni.

A tagállamoknak nem szükséges a 30 %-os határértéket alkalmazniuk abban az esetben, ha a 2004/109/EK irányelv 9. cikke (3) bekezdése a) pontjának megfelelően az egyharmados határértéket alkalmazzák.

Annak megállapítására, hogy teljesülnek-e a befolyásoló részesedés e cikkben és a 10. cikkben említett feltételei, a tagállamoknak nem kell figyelembe venniük azokat a szavazati jogokat vagy részvényeket, amelyekkel a befektetési vállalkozások vagy hitelintézetek – az I. melléklete A. szakaszának 6. pontjában foglaltak értelmében – a pénzügyi eszközök jegyzési garanciavállalása és/vagy a kibocsátás átvételére irányuló kötelezettségvállalás alapján történő kihelyezése révén rendelkezhetnek, feltéve, hogy az említett jogokat egyrészt nem gyakorolják vagy egyéb módon nem használják a kibocsátó vezetésébe való beavatkozásra, és másrészt azokat a részesedésszerzéstől számított egy éven belül elidegenítik.

(2)   Az érintett illetékes hatóságoknak a részesedésszerzés 13. cikk (1) bekezdésében előírt értékelésekor („az értékelés”) egymás között teljeskörűen konzultálniuk kell, amennyiben a részesedést szerezni kívánó személy az alábbiak egyike:

| a) | egy másik tagállamban vagy a részesedésszerzés tárgyát képező társaság ágazatától eltérő ágazatban engedélyezett hitelintézet, biztosítóintézet, viszontbiztosító, befektetési vállalkozás vagy ÁÉKBV alapkezelő társaság; |
| --- | --- |

a)

egy másik tagállamban vagy a részesedésszerzés tárgyát képező társaság ágazatától eltérő ágazatban engedélyezett hitelintézet, biztosítóintézet, viszontbiztosító, befektetési vállalkozás vagy ÁÉKBV alapkezelő társaság;

| b) | egy másik tagállamban vagy a részesedésszerzés tárgyát képező társaság ágazatától eltérő ágazatban engedélyezett hitelintézet, biztosítóintézet, viszontbiztosító, befektetési vállalkozás vagy ÁÉKBV alapkezelő társaság anyavállalata; vagy |
| --- | --- |

b)

egy másik tagállamban vagy a részesedésszerzés tárgyát képező társaság ágazatától eltérő ágazatban engedélyezett hitelintézet, biztosítóintézet, viszontbiztosító, befektetési vállalkozás vagy ÁÉKBV alapkezelő társaság anyavállalata; vagy

| c) | egy másik tagállamban vagy a részesedésszerzés tárgyát képező társaság ágazatától eltérő ágazatban engedélyezett hitelintézet, biztosítóintézet, viszontbiztosító, befektetési vállalkozás vagy ÁÉKBV alapkezelő társaság felett ellenőrzést gyakorló természetes vagy jogi személy. |
| --- | --- |

c)

egy másik tagállamban vagy a részesedésszerzés tárgyát képező társaság ágazatától eltérő ágazatban engedélyezett hitelintézet, biztosítóintézet, viszontbiztosító, befektetési vállalkozás vagy ÁÉKBV alapkezelő társaság felett ellenőrzést gyakorló természetes vagy jogi személy.

Az illetékes hatóságok indokolatlan késedelem nélkül egymás rendelkezésére bocsátanak minden – az értékelés szempontjából alapvető vagy lényeges – információt. E tekintetben az illetékes hatóságok a tárgyhoz tartozó információkat kérésre, az alapvető információkat pedig saját kezdeményezésükre közlik egymással. A szándékolt részesedésszerzés tárgyát képező befektetési vállalkozást engedélyező illetékes hatóság határozata utal a részesedést szerezni kívánó személyért felelős illetékes hatóság részéről kinyilvánított bármely véleményre vagy fenntartásra.

(3)   A tagállamok megkövetelik, hogy amennyiben valamely befektetési vállalkozás tudomást szerez tőkerészesedéseinek bármely olyan megszerzéséről vagy elidegenítéséről, amelynek következtében a részesedések a (1) bekezdés első albekezdésében említett küszöbértékek bármelyikét meghaladják vagy az alá csökkennek, az ilyen befektetési vállalkozásnak késedelem nélkül tájékoztatnia kell az illetékes hatóságot.

A befektetési vállalkozások évente legalább egyszer tájékoztatják az illetékes hatóságot a befolyásoló részesedéssel rendelkező részvényeseik és tagjaik nevéről, valamint az ilyen részesedések nagyságáról, amint az például a részvényesek, illetve tagok éves közgyűlése során kapott információkból kitűnik, vagy az azon társaságokra vonatkozó előírásoknak való megfelelés eredményéből, amelyek átruházható értékpapírjait valamely szabályozott piacra bevezették.

(4)   A tagállamok megkövetelik, hogy az illetékes hatóságok tegyenek a 10. cikk (3) bekezdésében említettekhez hasonló intézkedéseket azon személyek tekintetében, akik nem teljesítik a befolyásoló részesedés szerzésével vagy növelésével kapcsolatos előzetes tájékoztatási kötelezettségüket. Ha az ilyen részesedést az illetékes hatóság kifogása ellenére szerzik meg, a tagállamok – bármely más elfogadandó szankciótól függetlenül – rendelkeznek vagy a vonatkozó szavazati jogok felfüggesztéséről, a leadott szavazatok érvénytelenségéről, vagy érvénytelenítésének lehetőségéről.

12. cikk

Értékelési időszak

(1)   Az illetékes hatóságok azonnal, és minden esetben a 11. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében előírt értesítés átvételét, valamint az ezen cikk (2) bekezdésben említett információk esetleges későbbi átvételét követő két munkanapon belül írásban elismerik annak átvételét a részesedést szerezni kívánó személy felé.

Az illetékes hatóságoknak az értesítés és a tagállam által a 13. cikk (4) bekezdésében említett lista alapján előírt, az értesítéshez csatolandó valamennyi dokumentum írásos átvételi elismervénye napjától számított legfeljebb hatvan munkanap („értékelési időszak”) áll rendelkezésére az értékelés elvégzésére.

Az illetékes hatóságok az átvétel elismerésekor tájékoztatják a részesedést szerezni kívánó személyt az értékelési időszak lejártának időpontjáról.

(2)   Az illetékes hatóságok az értékelési időszak során – de az értékelési időszak ötvenedik munkanapjánál nem később – szükség esetén bármilyen olyan további információt bekérhetnek, amely szükséges az értékelés befejezéséhez. Ezt a kérelmet írásban, a szükséges pótlólagos információk megnevezésével kell megtenni.

Az illetékes hatóságok általi információkérés napja és a részesedést szerezni kívánó személy arra adott válaszának átvétele közötti időszakban az értékelési időszakot meg kell szakítani. A megszakítás nem tarthat tovább húsz munkanapnál. Az illetékes hatóságok általi bármely – az információk kiegészítését vagy pontosítását szolgáló – további kérésről az illetékes hatóságok szabad mérlegelésük szerint döntenek, azonban ez nem járhat az értékelési időszak megszakításával.

(3)   Az illetékes hatóságok a (2) bekezdés második albekezdésében említett megszakítást legfeljebb harminc munkanapra meghosszabbíthatják, amennyiben a részesedést szerezni kívánó személy a következők egyike:

| a) | az
  Európai
  Unión kívül található vagy az
  Európai
  Unión kívüli szabályozás alá tartozó természetes vagy jogi személy; |
| --- | --- |

a)

az
  Európai
  Unión kívül található vagy az
  Európai
  Unión kívüli szabályozás alá tartozó természetes vagy jogi személy;

| b) | olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely nem tartozik ezen irányelv, a 2009/65/EK, a, 2009/138/EK, vagy a 2006/48/EK irányelv szerinti felügyelet hatálya alá. |
| --- | --- |

b)

olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely nem tartozik ezen irányelv, a 2009/65/EK, a, 2009/138/EK, vagy a 2006/48/EK irányelv szerinti felügyelet hatálya alá.

(4)   Ha az illetékes hatóságok az értékelés befejezésekor a szándékolt részesedésszerzés ellenzése mellett döntenek, erről két munkanapon belül és az értékelési időszakot nem meghaladva írásban értesítik a részesedést szerezni kívánó személyt, megadva a határozat indokait. A nemzeti jog függvényében, a részesedést szerezni kívánó személy kérésére egy, a döntés indokait megfelelően tartalmazó nyilatkozatot a nyilvánosság számára hozzáférhetővé lehet tenni. Ez nem akadálya annak, hogy a tagállam lehetővé tegye az illetékes hatóság számára, hogy ezt a közzétételt a részesedést szerezni kívánó személy kérése nélkül is megtegye.

(5)   Ha az illetékes hatóságok az értékelési időszakon belül nem ellenzik írásban a szándékolt részesedésszerzést, akkor a szándékolt részesedésszerzést jóváhagyottnak kell tekinteni.

(6)   Az illetékes hatóságok megszabhatják a szándékolt részesedésszerzés végrehajtásának maximális időtartamát, és azt adott esetben meghosszabbíthatják.

(7)   A szavazati jogok vagy a tőkerészesedés közvetlen vagy közvetett megszerzése tekintetében a tagállamok nem szabhatnak meg az illetékes hatóságoknak történő bejelentésre vagy az azok általi jóváhagyásra vonatkozó, az ebben az irányelvben megállapítottnál szigorúbb követelményeket.

(8)   Az EÉPH szabályozási standardtervezetet dolgoz ki a (4) bekezdésben említett, a részesedést szerezni kívánók által benyújtandó információk kimerítő jegyzékének megállapítása tekintetében, a (2) bekezdés sérelme nélkül.

Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezetet 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardok tervezetének ▐ az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelő elfogadására.

(8a)
     Az EÉPH végrehajtás-technikai standardtervezetet dolgoz ki a 11. cikk (2) bekezdése értelmében az érintett hatáskörrel rendelkező hatóságok között szükséges konzultációs folyamat részletes szabályaival kapcsolatos egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából.

Az EÉPH az említett végrehajtás-technikai standardtervezetet 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottságra hatáskört kell ruházni az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

13. cikk

Értékelés

(1)   A 11. cikk (1) bekezdésében előírt bejelentés és a 12. cikk (2) bekezdésében említett információ értékelésekor az illetékes hatóságok – a részesedésszerzés tárgyát képező befektetési vállalkozás hatékony, eredményes és prudens irányításának érdekében és a részesedést szerezni kívánó személynek a befektetési vállalkozásra gyakorolt valószínűsíthető befolyását figyelembe véve – az alábbi kritériumok alapján értékelik a részesedést szerezni kívánó személy alkalmasságát és a szándékolt részesedésszerzés pénzügyi megbízhatóságát:

| a) | a részesedést szerezni kívánó jó hírneve; |
| --- | --- |

a)

a részesedést szerezni kívánó jó hírneve;

| b) | a szándékolt részesedésszerzés eredményeképpen a befektetési vállalkozás üzleti tevékenységét irányító bármely személy jó hírneve és tapasztalata; |
| --- | --- |

b)

a szándékolt részesedésszerzés eredményeképpen a befektetési vállalkozás üzleti tevékenységét irányító bármely személy jó hírneve és tapasztalata;

| c) | a részesedést szerezni kívánó személy pénzügyi megbízhatósága, különösen a részesedésszerzés tárgyát képező befektetési vállalkozásban folytatott és tervezett üzleti tevékenység típusával kapcsolatban; |
| --- | --- |

c)

a részesedést szerezni kívánó személy pénzügyi megbízhatósága, különösen a részesedésszerzés tárgyát képező befektetési vállalkozásban folytatott és tervezett üzleti tevékenység típusával kapcsolatban;

| d) | annak kérdése, hogy a befektetési vállalkozás képes lesz-e teljesíteni és folyamatosan teljesíteni az ezen az irányelven és adott esetben egyéb irányelveken – mégpedig a 2002/87/EK és a 2006/49/EK irányelven – alapuló prudenciális követelményeket és különösen, hogy vajon az a csoport, amelynek részévé válik, olyan szerkezetű-e, amely lehetővé teszi a hatékony felügyelet gyakorlását, az illetékes hatóságok közötti hatékony információcserét és az illetékes hatóságok közötti hatáskörmegosztás meghatározását; |
| --- | --- |

d)

annak kérdése, hogy a befektetési vállalkozás képes lesz-e teljesíteni és folyamatosan teljesíteni az ezen az irányelven és adott esetben egyéb irányelveken – mégpedig a 2002/87/EK és a 2006/49/EK irányelven – alapuló prudenciális követelményeket és különösen, hogy vajon az a csoport, amelynek részévé válik, olyan szerkezetű-e, amely lehetővé teszi a hatékony felügyelet gyakorlását, az illetékes hatóságok közötti hatékony információcserét és az illetékes hatóságok közötti hatáskörmegosztás meghatározását;

| da) | annak kérdése, hogy a javasolt részesedésszerzés növeli-e az összeférhetetlenség kockázatát; |
| --- | --- |

da)

annak kérdése, hogy a javasolt részesedésszerzés növeli-e az összeférhetetlenség kockázatát;

| e) | léteznek-e ésszerű okok annak feltételezésére, hogy a szándékolt részesedésszerzéssel kapcsolatban pénzmosást vagy terrorizmusfinanszírozást követnek vagy követtek el vagy kísérelnek vagy kíséreltek meg a 2005/60/EK irányelv 1. cikke értelmében, vagy hogy a tervezett részesedésszerzés növelheti annak kockázatát. |
| --- | --- |

e)

léteznek-e ésszerű okok annak feltételezésére, hogy a szándékolt részesedésszerzéssel kapcsolatban pénzmosást vagy terrorizmusfinanszírozást követnek vagy követtek el vagy kísérelnek vagy kíséreltek meg a 2005/60/EK irányelv 1. cikke értelmében, vagy hogy a tervezett részesedésszerzés növelheti annak kockázatát.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 94. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e bekezdés első albekezdésében meghatározott feltételek kiigazítására.

(2)   Az illetékes hatóságok csak akkor ellenezhetik a szándékolt részesedésszerzést, ha erre az (1) bekezdésben meghatározott kritériumok alapján ésszerű okuk van, vagy ha a részesedést szerezni kívánó személy által szolgáltatott információ nem teljes.

(3)   A tagállamok nem szabhatnak előzetes feltételeket a megszerzendő részesedési arány tekintetében, és nem engedélyezhetik illetékes hatóságaik számára a szándékolt részesedésszerzésnek a piac gazdasági igényei alapján való vizsgálatát.

(4)   A tagállamok közzéteszik az értékeléshez szükséges és a 11. cikk (1) bekezdésében említett bejelentés időpontjában az illetékes hatóságok számára nyújtandó információk listáját. A kért információknak arányosnak kell lenniük, és azokat a részesedést szerezni kívánó személy és a szándékolt részesedésszerzés jellegéhez kell igazítani. A tagállamok nem kérhetnek a prudenciális értékelés szempontjából nem a tárgyhoz tartozó információkat.

(5)   A 12. cikk (1), (2) és (3) bekezdéseiben foglaltak ellenére, amennyiben ugyanazon befektetési vállalkozás tekintetében kettő vagy több, befolyásoló részesedés szerzésére vagy növelésére vonatkozó ajánlatról értesítik az illetékes hatóságot, úgy az utóbbinak a részesedést szerezni kívánó személyeket megkülönböztetéstől mentes módon kell kezelnie.

14. cikk

Tagság valamely engedélyezett befektetőkártalanítási rendszerben

Az illetékes hatóság megvizsgálja, hogy bármely, befektetési vállalkozásként engedélyt kérő jogalany az engedélyezéskor teljesíti-e a 97/9/EK irányelv alapján fennálló kötelezettségeit.

Ez a cikk nem vonatkozik az olyan hitelintézetek által kibocsátott strukturált betétekre, amelyek a betétbiztosítási rendszerekről szóló, 1994. május 30-i 94/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján elismert betétbiztosítási rendszerek tagjai

   (40).

15. cikk

Indulótőke-ellátottság

A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok csak akkor adják meg az engedélyt, ha a befektetési vállalkozás a 2006/49/EK irányelv követelményeivel összhangban az adott befektetési szolgáltatás vagy tevékenység jellegére tekintettel elegendő indulótőkével rendelkezik.

16. cikk

Szervezeti követelmények

(1)   A székhely szerinti tagállam megköveteli, hogy a befektetési vállalkozások feleljenek meg az e cikk (2)–(8) bekezdésében és a 17. cikkben foglalt szervezeti követelményeknek.

(2)   A befektetési vállalkozás megfelelő politikákat és hatékony eljárásokat hoz létre annak biztosítására, hogy a vállalkozás, beleértve annak vezetőit, alkalmazottait és meghatalmazottait, megfeleljen az ezen irányelv rendelkezései szerinti kötelezettségeknek, valamint az ilyen személyek személyes ügyleteire irányadó megfelelő szabályokat is megállapít.

(3)   A befektetési vállalkozás hatékony szervezeti és igazgatási megoldásokat tart fenn és működtet abból a célból, hogy minden ésszerű lépést megtehessen annak megelőzése érdekében, hogy a 23. cikkben meghatározott összeférhetetlenség hátrányosan érintse ügyfeleinek érdekeit.
  E rendelkezéseknek valamely szakpolitikát és egyéb olyan rendelkezéseket kell tartalmazniuk, amelyek lehetővé teszik annak értékelését, hogy valamely befektetési termék megfelel-e azon ügyfelek igényeinek, akik számára a terméket kínálják majd, valamint annak biztosítását, hogy a vállalkozás által szakmai vagy lakossági ügyfeleknek való eladásra szánt befektetési termékek vagy strukturált betétek megfeleljenek valamely azonosított célpiac igényeinek, valamint hogy a befektetési termékeket értékesítő befektetési vállalkozás biztosítsa, hogy a befektetési terméket a célcsoporton belüli ügyfeleknek forgalmazzák. Az értékesítési céloknak és belső ösztönző rendszereknek nem szabad ösztönözniük a termékek célcsoporton kívüli ügyfeleknek történő értékesítését. Különösen a befektetési termékeket, strukturált betéteket vagy pénzügyi eszközöket kialakító befektetési vállalkozásoknak rendelkezniük kell termékjóváhagyási eljárással, és meg kell hozniuk valamennyi szükséges operatív és eljárási intézkedést ezen termékjóváhagyási eljárás végrehajtására. A befektetési termékek és pénzügyi eszközök piaci forgalomba hozatala vagy forgalmazása előtt e termékeket és eszközöket a termékjóváhagyási eljárás alapján jóvá kell hagyni. Minden vonatkozó kockázatot gondosan mérlegelni kell, a termékeket és eszközöket pedig csak akkor lehet forgalomba hozni vagy forgalmazni, ha az a célzott ügyfélcsoport érdekét szolgálja. A termékjóváhagyási eljárás biztosítja, hogy a meglévő termékeket rendszeresen felülvizsgálják annak biztosítása érdekében, hogy az adott termék továbbra is megfeleljen az azonosított célpiac igényeinek. A termékjóváhagyási eljárást évente felülvizsgálják. A befektetési vállalkozásnak mindenkor naprakész és részletes tájékoztatással kell tudnia szolgálni az érintett illetékes hatóság számára termékjóváhagyási eljárásának természetét és részleteit illetően.

(4)   A befektetési vállalkozás minden ésszerű lépést megtesz a befektetési szolgáltatások és tevékenységek teljesítésének folyamatossága és szabályossága biztosításának érdekében. A befektetési vállalkozás e célból megfelelő és arányos rendszereket, erőforrásokat és eljárásokat alkalmaz.

(5)   A befektetési vállalkozás biztosítja, hogy amikor harmadik félre támaszkodik az ügyfelek számára a folyamatos és kielégítő szolgáltatásnyújtás vagy befektetési tevékenységvégzés szempontjából kritikus fontosságú operatív funkciók teljesítéséhez, minden ésszerű intézkedést meghoz az indokolatlan további működési kockázat elkerülésére. Fontos operatív funkciók kiszervezése nem vállalható oly módon, hogy az lényegesen sértse a vállalkozás belső ellenőrzésének minőségét, illetve a felügyelők lehetőségét arra, hogy figyelemmel kísérjék a vállalkozás kötelezettségeinek teljesítését.

A befektetési vállalkozásnak megalapozott igazgatási és számviteli eljárásokkal, belső ellenőrzési mechanizmusokkal, hatékony kockázatértékelési eljárásokkal, valamint az adatfeldolgozó rendszereihez hatékony ellenőrzési és védelmi szabályokkal kell rendelkeznie.

(6)   A befektetési vállalkozásnak az általa nyújtott összes szolgáltatásról és az általa végzett összes ügyletről nyilvántartást kell vezetnie, amelynek megfelelőnek kell lennie ahhoz, hogy az illetékes hatóság figyelemmel kísérhesse az ezen irányelv követelményeinek való megfelelést, és különösen meggyőződhessen arról, hogy a befektetési vállalkozás az ügyfelekkel vagy potenciális ügyfelekkel szemben fennálló minden kötelezettségének eleget tett-e.

(7)   A nyilvántartásoknak tartalmazniuk kell legalább a sajátszámlás kereskedésben megkötött ügyleteket érintő és az olyan ügyfélmegbízásokkal kapcsolatos telefonbeszélgetések vagy elektronikus kommunikáció rögzítését, amikor a szolgáltatás a megbízások átvétele és továbbítása, valamint a megbízások végrehajtása az ügyfél nevében.

A tagállamok eltekinthetnek a telefonbeszélgetések rögzítésének kötelezettségétől abban az esetben, ha a befektetési vállalkozás fő tevékenységeként nem kap és nem továbbít megbízásokat, illetve nem hajt végre megbízásokat az ügyfelek nevében.

A pénzügyi intézmények és a lakossági ügyfelek közötti kommunikáció tekintetében a tagállamok az első albekezdésben említett rögzítés helyett elismerhetik az ilyen telefonbeszélgetések tartalmának megfelelő – például az ügyfél által aláírt jegyzőkönyv formájában történő – dokumentálását.

Az első albekezdéssel összhangban
  rögzített telefonbeszélgetések és elektronikus kommunikáció felvételeit,
  vagy a második albekezdésnek megfelelően elkészített jegyzőkönyveket
  az érintett ügyfeleknek kérésre át kell adni.
  A tagállamok előírják az ilyen nyilvántartások a befektetés végétől számított egy évig tartó megőrzését
  .

A befektetési vállalkozás illetékes munkatársai csak a befektetési vállalkozás által biztosított berendezések használata mellett folytathatják az első albekezdésben említett beszélgetéseket és kommunikációt, amelyekről nyilvántartást őriznek meg.

(8)   A befektetési vállalkozásnak az ügyfelei tulajdonában lévő pénzügyi eszközök tartásakor kielégítő megoldásokkal kell óvnia az ügyfelek tulajdonosi jogait, különösen a befektetési vállalkozás fizetésképtelensége esetén, és meg kell előznie az ügyfelek eszközeinek saját számlára történő felhasználását, kivéve, ha ez az ügyfél kifejezett hozzájárulásával történik.

(9)   A befektetési vállalkozásnak az ügyfelek tulajdonát képező pénzeszközök tartásakor megfelelő megoldásokkal kell óvnia az ügyfelek jogait, és a hitelintézetek esetének kivételével meg kell előznie az ügyfelek pénzeszközeinek saját számlára történő felhasználását.

(10)   A befektetési vállalkozás nem köthet lakossági ügyfelekkel tulajdonjog-átruházásos biztosítékokról szóló megállapodásokat az ügyfél jelenlegi vagy jövőbeli, tényleges vagy függő vagy várható kötelmeinek biztosítékaként vagy fedezeteként.

(11)   Befektetési vállalkozások fióktelepei esetén a fióktelep helye szerinti tagállam illetékes hatósága érvényesíti a (6) és (7) bekezdésben foglalt kötelezettséget a fióktelep által végrehajtott ügyletek tekintetében, a befektetési vállalkozás székhely szerinti tagállama illetékes hatóságának a nyilvántartásokba való közvetlen betekintési lehetőségének sérelme nélkül.

(12)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 94. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el olyan intézkedéseket illetően, amelyek ▐ részletesen meghatározzák a különböző befektetési szolgáltatásokat nyújtó és/vagy befektetési tevékenységeket, illetve kiegészítő szolgáltatásokat vagy ezek kombinációját végző befektetési vállalkozásokkal és harmadik országbeli vállalkozásoknak a 43. cikkel összhangban engedélyezett fióktelepeivel szemben megállapítandó, az e cikk (2)–(9) bekezdésében rögzített konkrét szervezeti követelményeket.

17. cikk

Algoritmikus
  és nagyfrekvenciájú
  kereskedés

(1)   Az algoritmikus kereskedéssel foglalkozó befektetési vállalkozás
  az általa működtetett vállalkozásnak megfelelő,
  hatékony rendszerekkel és kockázatellenőrzéssel rendelkezik azt biztosítandó, hogy kereskedési rendszerei rugalmasak legyenek és elegendő kapacitással rendelkezzenek, azok megfelelő kereskedési küszöbértékek és limitek hatálya alá tartozzanak, és megakadályozzák hibás megbízások kiküldését, vagy azt, hogy a rendszer másképpen működjön olyan módon, ami rendellenes piacot teremthet vagy ahhoz hozzájárulhat. Az ilyen vállalkozásnak hatékony rendszerei és kockázatellenőrzései vannak az arról való gondoskodásra is, hogy a kereskedési rendszerek ne legyenek felhasználhatók semmiféle olyan célra, amely a [MAR]/EU rendelettel vagy annak a kereskedési helyszínnek a szabályaival ellentétes, amelyhez kapcsolódnak. A befektetési vállalkozás hatékony mechanizmusokkal rendelkezik az
  üzletvitel
  folyamatosságának biztosítására, hogy kezelhesse kereskedési rendszereinek bármiféle váratlan meghibásodását, és gondoskodik arról, hogy rendszerei teljes mértékben le legyenek tesztelve és megfelelően ellenőrzöttek legyenek annak biztosítására, hogy e bekezdés követelményeinek megfeleljenek.

(2)   Az algoritmikus kereskedésbe bekapcsolódó befektetési vállalkozás legalább évente
  saját kezdeményezésére és bármely egyéb időpontban kérésre
  a székhelye szerinti ország illetékes hatósága számára
  részletes
  ismertetést ad algoritmikus kereskedési stratégiáiról, a rendszerben felhasznált kereskedési paraméterek vagy limitek részleteiről, az (1) bekezdés feltételeinek teljesítéséhez szükséges fő megfelelőségi és kockázati ellenőrzésekről, valamint a rendszerek tesztelésének adatairól.
  A befektetési vállalkozás – az illetékes hatóság kérésére
  – további információkat
  nyújt be
  algoritmikus kereskedéséről és az ilyen kereskedéshez felhasznált rendszerekről.

(2a)
     
  A nagyfrekvenciájú kereskedési stratégiával foglalkozó befektetési vállalkozás jóváhagyott formában tárolja a kereskedési helyszínek bármelyikén alkalmazott árfolyamok, illetve az ott végzett kereskedési tevékenység nyers nézetű ellenőrzési nyomvonalát, és kérésre az illetékes nemzeti hatóság rendelkezésére bocsátja.

(3)   
  Az árjegyzésben többek közt a valamely kereskedési helyszín által kínált árjegyzési rendszerben való részvétel révén részt vevő befektetési vállalkozás kötelező érvényű, írásbeli megállapodást köt a kereskedési helyszínnel az árjegyzésből adódó alapvető kötelezettségekről, és tiszteletben tartja e megállapodás feltételeit, ideértve a likviditási rendelkezéseket is. A befektetési vállalkozás hatékony rendszerekkel és ellenőrző mechanizmusokkal rendelkezik annak biztosítására, hogy mindenkor teljesíteni tudja a megállapodás szerinti kötelezettségeit. Amennyiben egy befektetési vállalkozás algoritmikus kereskedési stratégiát alkalmaz árjegyzői kötelezettségeinek teljesítése céljából, biztosítania kell, hogy
  az algoritmus folyamatosan működésben legyen azon kereskedési helyszín kereskedési ideje alatt, ahova a befektetési vállalkozás megbízásai érkeznek, vagy amelynek rendszerén keresztül az ügyleteket teljesít,
  valamint hogy az algoritmus
  kereskedési paraméterei vagy limitjei biztosítják, hogy
  a befektetési vállalkozás
  versenyképes árakon kötelező érvényű jegyzéseket tesz közzé, amelynek következtében mindenkor rendszeresen és folyamatosan likviditást biztosítanak a piac számára, függetlenül az uralkodó piaci körülményektől,
  hacsak az írásos megállapodás máshogy nem rendelkezik
  .

(4)   
  A befektetési vállalkozások nem biztosítanak a kereskedési helyszínhez szponzorált és fedezetlen hozzáférést.
  Annak a befektetési vállalkozásnak, amely közvetlen
  piaci
  hozzáférést biztosít egy kereskedési helyszínhez, rendelkeznie kell hatékony rendszerekkel és ellenőrzésekkel, amelyek gondoskodnak arról, hogy a szolgáltatást használó személyek alkalmasságának értékelése és annak felülvizsgálata megfelelő legyen, hogy azok a személyek, akik a szolgáltatást használják nem mehetnek túl az előzetesen meghatározott kereskedési és hitel-küszöbértékeken, hogy a szolgáltatást használó személyek által folytatott kereskedés megfelelő ellenőrzés alatt áll és hogy a megfelelő kockázatellenőrzések megakadályozzák az olyan kereskedést, amely kockázatokat teremthet magának a befektetési vállalkozásnak a számára, vagy amely rendellenes piacot teremthetnek vagy hozzájárulhatnak annak létrejöttéhez, vagy ellentétesek lehetnek a [MAR]/EU rendelettel vagy a kereskedési helyszín szabályaival. A befektetési vállalkozás gondoskodik arról, hogy legyen egy kötelező érvényű írásos megállapodás a vállalkozás és a személy között, a szolgáltatás nyújtásából keletkező lényeges jogokról és kötelezettségekről, és hogy a megállapodás szerint a vállalkozás viseli a felelősséget azért, hogy a szolgáltatás felhasználásával végzett kereskedés megfelel ezen irányelv, a [MAR] .../...EU rendelet előírásainak és a kereskedési helyszín szabályainak.

(5)   Az olyan befektetési vállalkozás, amely általános klíringtagként jár el más személyek számára, rendelkezik hatékony rendszerekkel és ellenőrzéssel, melyek révén gondoskodik arról, hogy az elszámolási szolgáltatásokat csak megfelelő, és világos kritériumokat teljesítő személyek veszik igénybe, és hogy megfelelő előírások vonatkoznak azokra a személyekre, amelyek a vállalkozás számára és a piac számára a kockázatokat lecsökkentik. A befektetési vállalkozás gondoskodik arról, hogy legyen egy kötelező érvényű írásos megállapodás a vállalkozás és a személy között, az azon szolgáltatás nyújtásából keletkező lényeges jogokról és kötelezettségekről.

(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 94. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1)–(5) bekezdésekben rögzített részletes szervezeti követelményeket meghatározó intézkedésekről azon befektetési vállalkozások számára, amelyek különféle befektetési szolgáltatásokat és/vagy tevékenységeket és kiegészítő tevékenységeket vagy azok valamilyen kombinációját végzik.

18. cikk

A kereskedés folyamata és az ügyletek véglegesítése egy MTF-ben és egy OTF-ben

(1)   A tagállamok megkövetelik, hogy az MTF-et vagy az OTF-et működtető befektetési vállalkozások vagy piacműködtetők amellett, hogy megfelelnek a 16. cikkben megállapított szervezeti követelményeknek, átlátható szabályokat és eljárásokat hozzanak létre a tisztességes és rendezett kereskedés érdekében, valamint objektív ismérveket állapítsanak meg a megbízások hatékony végrehajtására. Szabályokkal kell rendelkezniük a rendszer technikai működésének megalapozott irányítására, hogy megbirkózhasson a rendszerleállás kockázatával, ideértve az előre nem látható események hatékony kezelésére vonatkozó megoldásokat is;

(2)   A tagállamok megkövetelik, hogy az MTF-et vagy az OTF-et működtető befektetési vállalkozások vagy piacműködtetők átlátható szabályokban állapítsanak meg szempontokat azon pénzügyi eszközök meghatározására, amelyekkel rendszereikben kereskedni lehet.

A tagállamok megkövetelik, hogy adott esetben az MTF-et vagy az OTF-et működtető befektetési vállalkozások vagy piacműködtetők kellő, nyilvánosan hozzáférhető információt biztosítsanak, lehetővé téve felhasználóik számára, hogy megítéljék a befektetési lehetőségeket, figyelembe véve mind a felhasználók jellegét, mind a kereskedésben részt vevő eszközök fajtáit, vagy győződjenek meg arról, hogy az ilyen információhoz hozzá lehet férni.

(3)   A tagállamok megkövetelik, hogy az MTF-et vagy az OTF-et működtető befektetési vállalkozások vagy piacműködtetők a létesítményhez való hozzáférésre irányadó átlátható
  és megkülönböztetésmentes
  szabályokat hozzanak létre, tegyenek közzé és tartsanak fenn objektív szempontok alapján.

(3a)
     
  A tagállamok előírják, hogy az MTF-et vagy OTF-et működtető befektetési vállalkozások vagy piacműködtetők rendelkezzenek mechanizmusokkal az MTF vagy az OTF, tulajdonosai vagy működtetője közötti, illetve az MTF vagy az OTF megbízható működése ellen ható bármely összeférhetetlenség azonosítására, valamint az MTF vagy az OTF működését vagy résztvevőit érintő, a szóban forgó összeférhetetlenségből eredő, potenciálisan hátrányos következmények kezelésére.

(4)   A tagállamok előírják, hogy az MTF-et vagy az OTF-et működtető befektetési vállalkozások vagy piacműködtetők egyértelműen tájékoztassák felhasználóikat az adott rendszerben végrehajtott ügyletek teljesítéséért viselt felelősségükről. A tagállamok megkövetelik, hogy az MTF-et vagy az OTF-et működtető befektetési vállalkozások vagy piacműködtetők a szükséges megoldásokkal segítsék elő az MTF vagy az OTF rendszereiben megkötött ügyletek hatékony teljesítését.

(4a)
     
  A tagállamok előírják, hogy minden MTF vagy OTF legalább négy, ténylegesen aktív taggal vagy felhasználóval rendelkezzen, amelyek mindegyikének lehetősége van a többiekkel való kölcsönös együttműködésre az árképzés terén.

(5)   Amennyiben valamely szabályozott piacra bevezetett átruházható értékpapírral a kibocsátó hozzájárulása nélkül valamely MTF-en vagy OTF-en is kereskednek, a kibocsátó az adott MTF vagy OTF vonatkozásában nem köteles induló, folyamatos vagy eseti pénzügyi beszámolásra.

(6)   A tagállamok előírják, hogy az MTF-et vagy az OTF-et működtető befektetési vállalkozás vagy piacműködtető haladéktalanul teljesítse az illetékes hatóság által a valamely pénzügyi eszköz kereskedésből való felfüggesztésére vagy a kereskedésből való kivonására az 72. cikk (1) bekezdése alapján kiadott utasításokat.

(7)
     A tagállamok előírják az MTF-et vagy OTF-et működtető befektetési vállalkozások és piacműködtetők számára, hogy az illetékes hatóságnak
  és az EÉPH-nak
  részletes ismertetést adjanak
  az MTF vagy OTF működéséről, ezen belül bármely, ugyanezen befektetési vállalkozások és piacműködtetők tulajdonában lévő szabályozott piaccal, MTF-fel, OTF-fel vagy rendszeres internalizálóval való kapcsolatukról, illetve az ezekben való részesedésükről, valamint hogy rendelkezésre bocsássák tagjaik és/vagy felhasználóik névsorát
  . Minden befektetési vállalkozásnak és piacműködtetőnek szóló MTF- vagy OTF-engedélyről értesíteni kell az EÉPH-t. Az EÉPH jegyzéket készít az
  Európai
  Unióban működő összes MTF-ről és OTF-ről. A jegyzék információkat tartalmaz az MTF vagy OTF által nyújtott szolgáltatásokról, és maga után vonja, hogy a(z) .../.../EU [MiFIR]. rendelet 23., 5. és 9. cikkével összhangban készülő jelentésekben az MTF-et vagy OTF-et azonosító egyedi kóddal szerepel. A jegyzéket rendszeresen naprakésszé kell tenni. Az EÉPH e jegyzéket saját honlapján közzéteszi és naprakész állapotban tartja.

(8)
     Az EÉPH végrehajtás-technikai standardtervezeteket dolgoz ki a (8) bekezdésben hivatkozott ismertetés és értesítés tartalmának és formájának meghatározására.

Az EÉPH e végrehajtás-technikai standardtervezeteket
  [...] (41)

  -ig benyújtja a Bizottságnak.

A Bizottságra hatáskört kell ruházni az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

19. cikk

Konkrét előírások az MTF-ek számára

(1)   A tagállamok megkövetelik, hogy az MTF-et működtető befektetési vállalkozásoknak vagy piacműködtetőknek amellett, hogy megfelelnek a 16. és 18. cikkben megállapított követelményeknek, ki kell alakítaniuk
  és végre kell hajtaniuk
  a kötelező szabályokat a megbízások hatékony végrehajtására a rendszerben.

(2)   A tagállamok előírják, hogy a 18. cikk (4) bekezdésében említett, az MTF-ekhez való hozzáférést irányító szabályok megfeleljenek az 55. cikk (3) bekezdésében rögzített feltételeknek.

(3)   A tagállamok megkövetelik, hogy az MTF-et működtető befektetési vállalkozások vagy piacműködtetők mechanizmusokkal rendelkezzenek az alábbiak tekintetében:

| a) | legyen megfelelően felszerelt azon kockázatok kezelésére, amelyeknek ki van téve, hogy megfelelő megállapodásokat és rendszereket hozzon létre a működését veszélyeztető összes lényeges kockázat azonosítására, és hatékony intézkedéseket hozzon az ilyen kockázatok csökkentésére; |
| --- | --- |

a)

legyen megfelelően felszerelt azon kockázatok kezelésére, amelyeknek ki van téve, hogy megfelelő megállapodásokat és rendszereket hozzon létre a működését veszélyeztető összes lényeges kockázat azonosítására, és hatékony intézkedéseket hozzon az ilyen kockázatok csökkentésére;

| b) | az MTF, annak tulajdonosai vagy működtetője és az MTF jó működése közötti bármely összeférhetetlenség világos azonosítása, és ezen összeférhetetlenség az MTF működésére vagy résztvevőire háruló potenciálisan hátrányos következményeinek kezelése; |
| --- | --- |

b)

az MTF, annak tulajdonosai vagy működtetője és az MTF jó működése közötti bármely összeférhetetlenség világos azonosítása, és ezen összeférhetetlenség az MTF működésére vagy résztvevőire háruló potenciálisan hátrányos következményeinek kezelése;

| c) | hatékony mechanizmusokkal segítse elő a rendszereiben teljesített ügyletek hatékony és határidőben történő véglegesítését; valamint |
| --- | --- |

c)

hatékony mechanizmusokkal segítse elő a rendszereiben teljesített ügyletek hatékony és határidőben történő véglegesítését; valamint

| d) | az engedélyezés időpontjában és folyamatosan is rendelkezzék rendezett működésének elősegítésére kellő pénzügyi forrásokkal, tekintettel a piacon kötött ügyletek jellegére és kiterjedésére, valamint azon kockázatok körére és fokára, amelyeknek ki van téve. |
| --- | --- |

d)

az engedélyezés időpontjában és folyamatosan is rendelkezzék rendezett működésének elősegítésére kellő pénzügyi forrásokkal, tekintettel a piacon kötött ügyletek jellegére és kiterjedésére, valamint azon kockázatok körére és fokára, amelyeknek ki van téve.

(4)   A tagállamok előírják az MTF számára
  az 51. cikkben és az 51a. cikkben foglaltaknak való megfelelést
  , és hogy
  ehhez
  hatékony rendszerekkel, eljárásokkal és mechanizmusokkal rendelkezzen.

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy a 24., 25., 27. és 28. cikk rendelkezései ne vonatkozzanak az MTF-re irányadó szabályok alapján végrehajtott, a tagjai vagy résztvevői közötti ügyletekre, vagy az MTF és tagjai vagy résztvevői között az MTF használatával kapcsolatos ügyletekre. Az MTF tagjai vagy résztvevői azonban kötelesek megfelelni a 24., 25., 27. és 28. cikkben előírt kötelezettségeknek ügyfeleik tekintetében, ha ügyfelek nevében eljárva az ügyfelek megbízásait valamely MTF rendszerein keresztül hajtják végre.

20. cikk

Konkrét előírások az OTF-ek számára

(1)   A tagállamok előírják, hogy az OTF-et működtető befektetési vállalkozások és piacműködtetők hozzanak létre olyan mechanizmusokat, amelyek megakadályozzák, hogy egy ügyfélmegbízást egy OTF-ben az OTF-et működtető befektetési vállalkozás vagy piacműködtető
  saját tőkéjének terhére hajtsanak végre
  ,
  vagy az olyan gazdálkodó egység részéről érkező ügyfélmegbízások végrehajtását, amely a befektetési vállalkozással és/vagy piacműködtetővel azonos vállalatcsoport és/vagy jogi személy részét alkotja.

A befektetési vállalkozás vagy a piacműködtető, vagy a befektetési vállalkozással és/vagy piacműködtetővel azonos vállalatcsoport és/vagy jogi személy részét alkotó gazdálkodó egység nem működhet rendszeres internalizálóként az általa működtetett OTF-ben, és az OTF nem kapcsolódhat rendszeres internalizálóhoz oly módon, amely lehetővé tenné, hogy az OTF-beli megbízások és a rendszeres internalizálónál lévő megbízások vagy ajánlatok egymásra hassanak.
  Az OTF nem kapcsolódhat másik OTF-hez olyan módon, ami lehetővé teszi, hogy a különböző OTF-ek hassanak egymásra.

(1a)
     
  A tagállamok előírják, hogy amennyiben valamely kötvényt, strukturált pénzügyi terméket vagy kibocsátási egységet a szabályozott piaci kereskedésbe bevezetnek vagy azzal MTF-en kereskednek, az OTF-et működtető befektetési vállalkozások és piacműködtetők csak a nagy arányú megbízások teljesítését teszik lehetővé OTF-en.

(1b)
     
  Az OTF-et működtető befektetési vállalkozások és piacműködtetők ennek során csak az alábbiakkal kapcsolatban járhatnak el belátásuk szerint:

| a) | valamely ügylet teljesítésének módja; valamint |
| --- | --- |

a)

valamely ügylet teljesítésének módja; valamint

| b) | az ügyfelek közti kölcsönhatás módja. |
| --- | --- |

b)

az ügyfelek közti kölcsönhatás módja.

(2)   Az OTF engedélyezése iránti kérelemnek tartalmaznia kell egy részletes leírást arról, hogy a rendszer miért nem megfelelő és miért nem képes arra, hogy szabályozott piacként, MTF-ként vagy rendszeres internalizálóként működjön.
  Az OTF működtetője az engedélyezést követően évente jelentést tesz az illetékes hatóságnak, naprakész tájékoztatást biztosítva.

(2a)
     
  A tagállamok előírják, hogy az OTF-et működtető befektetési vállalkozások és piacműködtetők megfelelő lépéseket tegyenek az OTF felügyeletével és működésével kapcsolatban felmerülő bármely összeférhetetlenség azonosítása és kezelése érdekében, amely hátrányosan érintheti az OTF tagjait vagy az abban részt vevőket.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a 24.., 25., 27. és 28. cikk rendelkezéseit az OTF-fel kapcsolatos ügyletekre alkalmazzák.

(4)   A tagállamok előírják az OTF-ek ▐ számára
  az 51. cikkben és az 51a. cikkben foglaltaknak való megfelelést,
  és hogy
  ehhez
  hatékony rendszerekkel, eljárásokkal és mechanizmusokkal rendelkezzenek.

II.   FEJEZET

A BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK MŰKÖDÉSI FELTÉTELEI

1.   SZAKASZ

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

21. cikk

Az induló engedély feltételeinek rendszeres felülvizsgálata

(1)   A tagállamok megkövetelik, hogy a területükön engedélyezett befektetési vállalkozás folyamatosan, minden időben feleljen meg az e cím I. fejezetében az induló engedélyre megállapított feltételeknek.

(2)   A tagállamok megkövetelik, hogy illetékes hatóságaik megfelelő módszereket hozzanak létre annak figyelemmel kísérésére, hogy a befektetési vállalkozások teljesítik-e az (1) bekezdés alapján a kötelezettségeiket. Megkövetelik, hogy a befektetési vállalkozások tájékoztassák az illetékes hatóságokat minden, az induló engedélyhez megállapított feltételekben bekövetkező lényeges változásról.

Az EÉPH útmutatást dolgozhat ki az ebben a bekezdésben említett figyelemmel kísérés módszereire vonatkozóan.

22. cikk

Általános kötelezettségek a folyamatos felügyelet tekintetében

▐ A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok kísérjék figyelemmel a befektetési vállalkozások tevékenységeit oly módon, hogy értékelhessék az ezen irányelvben előírt működési feltételeknek való megfelelést. A tagállamok biztosítják, hogy a megfelelő intézkedések illetékes hatóságaik számára rendelkezésre állnak ahhoz, hogy a befektetési vállalkozásoktól e kötelezettségeknek való megfelelés értékeléséhez szükséges információt megszerezzék.

23. cikk

Összeférhetetlenség

(1)   A tagállamok előírják befektetési vállalkozásaik számára, hogy minden
  szükséges
  lépést tegyenek meg
  minden
  olyan összeférhetetlenség azonosítására, amely közöttük, beleértve vezetőiket, alkalmazottaikat és meghatalmazottaikat vagy bármely, hozzájuk ellenőrzés révén közvetlenül vagy közvetetten kapcsolódó személy, illetve ügyfeleik, vagy valamely ügyfelük és egy másik ügyfelük között a befektetési és kiegészítő szolgáltatások vagy ezek kombinációi nyújtása során felmerülhet,
  beleértve a harmadik felek által nyújtott ösztönzők elfogadásából, a vállalkozás saját díjazásából és egyéb ösztönző struktúrákból adódó összeférhetetlenségeket is.

(2)   Amennyiben a befektetési vállalkozás által a 16. cikk (3) bekezdésének megfelelően létrehozott, az összeférhetetlenség
  megelőzésére
  vagy kezelésére irányuló szervezeti vagy igazgatási szabályok nem elegendőek megfelelő megbízhatósággal annak biztosítására, hogy az ügyfelek érdekei sérelmének kockázatát megelőzze, a befektetési vállalkozás világosan feltárja az összeférhetetlenség általános jellegét és/vagy forrásait az ügyfél előtt, mielőtt elvállalná számára üzleti tevékenység végzését.

(3)   Az 94. cikknek megfelelően a Bizottságot fel kell jogosítani felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására a következő célokból:

| a) | azon lépések meghatározására, amelyek megtétele ésszerűen elvárható a befektetési vállalkozásoktól az összeférhetetlenség megállapítása, megelőzése, kezelése és feltárása érdekében, a különféle befektetési és kiegészítő szolgáltatások, illetve azok kombinációi nyújtásakor; |
| --- | --- |

a)

azon lépések meghatározására, amelyek megtétele ésszerűen elvárható a befektetési vállalkozásoktól az összeférhetetlenség megállapítása, megelőzése, kezelése és feltárása érdekében, a különféle befektetési és kiegészítő szolgáltatások, illetve azok kombinációi nyújtásakor;

| b) | megfelelő szempontok megállapítására azon összeférhetetlenségi formák meghatározásához, amelyek fennállása sértheti a befektetési vállalkozás ügyfeleinek vagy potenciális ügyfeleinek érdekeit. |
| --- | --- |

b)

megfelelő szempontok megállapítására azon összeférhetetlenségi formák meghatározásához, amelyek fennállása sértheti a befektetési vállalkozás ügyfeleinek vagy potenciális ügyfeleinek érdekeit.

2.   SZAKASZ

RENDELKEZÉSEK A BEFEKTETŐVÉDELEM BIZTOSÍTÁSÁRA

24. cikk

Általános elvek és az ügyfelek tájékoztatása

(1)   A tagállamok megkövetelik, hogy a befektetési szolgáltatások, vagy adott esetben a kiegészítő szolgáltatások ügyfeleknek történő nyújtásakor a befektetési vállalkozás járjon el becsületesen, tisztességesen és hivatásszerűen az ügyfelei legjobb érdekeinek megfelelően, és különösen feleljen meg az ebben a cikkben és a 25. cikkben foglalt elveknek.

(1a)
     
  A tagállamoknak biztosítaniuk kell különösen, hogy amennyiben a befektetési vállalkozások szakmai vagy lakossági ügyfeleknek történő értékesítésre szánt befektetési termékeket vagy strukturált betéteket alakítanak ki, ezeket a termékeket úgy alakítsák ki, hogy megfeleljenek az ügyfelek vonatkozó kategóriáján belül egy azonosított célpiac szükségleteinek. A tagállamok biztosítják, hogy a befektetési vállalkozások ésszerű lépéseket tesznek annak biztosítására, hogy minden befektetési terméket a célcsoporton belüli ügyfelek számára értékesítenek és forgalmaznak, valamint hogy az értékesítési célok és belső ösztönző rendszerek vagy ösztönzők ne ösztönözzék a befektetési termék célcsoporton kívüli ügyfeleknek történő értékesítését vagy forgalmazását. A tagállamok megkövetelik a szakmai vagy lakossági ügyfeleknek történő értékesítésre szánt befektetési termékeket vagy strukturált betéteket kialakító befektetési vállalkozásoktól a termék célpiacán forgalmazóként tevékenykedő bármely harmadik fél tájékoztatását.

(1b)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a befektetési vállalkozás által az alkalmazottainak, kinevezett képviselőinek vagy más befektetési vállalkozásoknak a díjazására alkalmazott módszer ne akadályozza meg abban, hogy eleget tegyen annak a kötelezettségének, miszerint az ügyfelek legjobb érdekeinek megfelelően kell eljárnia. A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben az alkalmazottak lakossági ügyfelek számára befektetési termékekkel vagy pénzügyi eszközökkel kapcsolatos tanácsot nyújtanak, vagy ilyeneket értékesítenek, a javadalmazási struktúrák ne befolyásolják negatívan az alkalmazottak arra való képességét, hogy adott esetben objektív javaslatot tegyenek, vagy olyan módon nyújtsanak tájékoztatást, amely a (2) bekezdéssel összhangban tisztességes, világos és nem félrevezető, és más módon se váltsanak ki indokolatlan összeférhetetlenséget.

A tagállamok különösen arról gondoskodnak, hogy:

| a) | a díjazás ne főleg az értékesítési céloktól vagy a befektetési termékek vagy pénzügyi eszközök nyereségességétől függjön; |
| --- | --- |

a)

a díjazás ne főleg az értékesítési céloktól vagy a befektetési termékek vagy pénzügyi eszközök nyereségességétől függjön;

| b) | a javadalmazás vagy a teljesítményértékelést is magában foglaló egyéb mechanizmusok ne ösztönözzék az alkalmazottakat arra, hogy egy adott befektetési terméket vagy pénzügyi eszközt ajánljanak valamely lakossági ügyfél számára, ha a befektetési vállalkozás egyéb, az ügyfél céljainak megfelelőbb befektetési terméket vagy pénzügyi eszközt is kínálhat. |
| --- | --- |

b)

a javadalmazás vagy a teljesítményértékelést is magában foglaló egyéb mechanizmusok ne ösztönözzék az alkalmazottakat arra, hogy egy adott befektetési terméket vagy pénzügyi eszközt ajánljanak valamely lakossági ügyfél számára, ha a befektetési vállalkozás egyéb, az ügyfél céljainak megfelelőbb befektetési terméket vagy pénzügyi eszközt is kínálhat.

(1c)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy ne legyen úgy tekinthető, hogy a befektetési vállalkozások teljesítik a 23. cikk szerinti vagy az e cikk (1) bekezdése szerinti kötelezettségeiket különösen abban az esetben, amikor az ügyfél kivételével bármely személy számára fizetnek, vagy bármely díjban vagy jutalékban részesülnek, vagy bármely nem pénzügyi előnyben részesülnek vagy nem pénzügyi előnyt nyújtanak az ügyfél kivételével bármely fél által nyújtott befektetési szolgáltatás vagy kiegészítő szolgáltatás biztosításával kapcsolatban, az alább felsorolt esetek kivételével, amikor a díj vagy jutalék kifizetése, vagy a nem pénzügyi előny nyújtása azzal a céllal történik hogy javítsa az érintett ügyfélnek nyújtott szolgáltatás minőségét, és ne gátolja a vállalkozást abban, hogy megfeleljen annak a kötelezettségének, amely szerint becsületesen, tisztességesen, szakszerűen és az ügyfél legjobb érdekének megfelelően kell eljárnia, továbbá:

| a) | a befektetőre háramlik, és azt a valamennyi szolgáltatást, illetve az azzal kapcsolatos díjakat és jutalékot részletesen ismertető dokumentáció kíséri; |
| --- | --- |

a)

a befektetőre háramlik, és azt a valamennyi szolgáltatást, illetve az azzal kapcsolatos díjakat és jutalékot részletesen ismertető dokumentáció kíséri;

| b) | lehetővé teszi a befektetési szolgáltatások nyújtását, vagy ahhoz szükséges – pl. őrzési díjak, elszámolási és átváltási díjak, igazgatási illetékek vagy jogi költségek –, amelyek természetüknél fogva nem gerjesztenek konfliktusokat a vállalkozásnak ügyfele legjobb érdekében végzett becsületes, tisztességes és szakszerű tevékenységére vonatkozó kötelességével kapcsolatban; vagy |
| --- | --- |

b)

lehetővé teszi a befektetési szolgáltatások nyújtását, vagy ahhoz szükséges – pl. őrzési díjak, elszámolási és átváltási díjak, igazgatási illetékek vagy jogi költségek –, amelyek természetüknél fogva nem gerjesztenek konfliktusokat a vállalkozásnak ügyfele legjobb érdekében végzett becsületes, tisztességes és szakszerű tevékenységére vonatkozó kötelességével kapcsolatban; vagy

| c) | annak meglétét, természetét és összegét, vagy, amennyiben az összeg nem állapítható meg pontosan, az összeg kiszámolásának módját egyértelműen közölni kell az ügyféllel, átfogó módon, a vonatkozó szolgáltatás nyújtását megelőzően; |
| --- | --- |

c)

annak meglétét, természetét és összegét, vagy, amennyiben az összeg nem állapítható meg pontosan, az összeg kiszámolásának módját egyértelműen közölni kell az ügyféllel, átfogó módon, a vonatkozó szolgáltatás nyújtását megelőzően;

kivéve, ha a tagállamok úgy rendelkezhetnek, hogy az e bekezdésben rögzített előírások csak akkor teljesülnek, ha a díj, jutalék vagy a nem pénzbeli előnyök értékét az ügyfélre ruházzák. [Mód. 5]

(2)   A befektetési vállalkozás által ügyfeleihez vagy potenciális ügyfeleihez eljuttatott minden információnak tisztességesnek, egyértelműnek és nem félrevezetőnek kell lennie, beleértve a marketingközleményeket is. A marketingközlemények marketingjellegének világosan felismerhetőnek kell lennie.

(3)   Az ügyfeleknek vagy potenciális ügyfeleknek
  megfelelő időben
  megfelelő tájékoztatást kell biztosítani a következőkről:

| — | a befektetési vállalkozás és annak szolgáltatásai;
  befektetési tanácsadás esetén az információnak meg kell határoznia a tanácsadás által érintett termékek körét, |
| --- | --- |

—

a befektetési vállalkozás és annak szolgáltatásai;
  befektetési tanácsadás esetén az információnak meg kell határoznia a tanácsadás által érintett termékek körét,

| — | termékszerkezetek és az ügyfeleknek a megadott célpiac szerinti besorolása
  , a pénzügyi eszközök és javasolt befektetési stratégiák; ennek magában kell foglalnia megfelelő iránymutatást, illetve figyelmeztetést az ilyen
  termékstruktúrákba, pénzügyi
  eszközökbe történő befektetésekkel vagy egyes befektetési stratégiákkal kapcsolatos kockázatokról, |
| --- | --- |

—

termékszerkezetek és az ügyfeleknek a megadott célpiac szerinti besorolása
  , a pénzügyi eszközök és javasolt befektetési stratégiák; ennek magában kell foglalnia megfelelő iránymutatást, illetve figyelmeztetést az ilyen
  termékstruktúrákba, pénzügyi
  eszközökbe történő befektetésekkel vagy egyes befektetési stratégiákkal kapcsolatos kockázatokról,

| — | a teljesítés helyszínei, |
| --- | --- |

—

a teljesítés helyszínei,

| — | a mind a befektetési, mind a kiegészítő szolgáltatásokhoz és az ügyfeleknek ajánlott vagy értékesített bármely befektetési termékhez, strukturált betéthez vagy pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó
  költségek és díjak. |
| --- | --- |

—

a mind a befektetési, mind a kiegészítő szolgáltatásokhoz és az ügyfeleknek ajánlott vagy értékesített bármely befektetési termékhez, strukturált betéthez vagy pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó
  költségek és díjak.

Valamennyi befektetési termék vonatkozásában az első albekezdésben foglalt információnak magában kell foglalnia a befektetés teljes költségét a levonások megtérülésekre gyakorolt halmozott hatásainak standardizált illusztrációja révén, beleértve azokat a díjakat és költségeket is, amelyeket nem a mögöttes piaci kockázat hoz létre, befektetés előtti készpénzösszegként kifejezett, szabványosított projekció alapján, és legalább évente egyszer minden aktuális befektetés vonatkozásában.

(3a)
     
  Befektetési tanácsadás és diszkrecionális portfóliókezelés biztosítása esetén a (3) bekezdésben említett megfelelő információt a befektetési tanácsadás megtörténte előtt kell rendelkezésre bocsátani, és annak az alábbiakat kell magába foglalnia:

| a) | azon befektetési termékek és pénzügyi eszközök köre, amelyek az ajánlás alapját képezik, és különösen az, hogy ez a kör a befektetési vállalkozással szoros kapcsolatban lévő gazdálkodó egységek által kibocsátott vagy nyújtott pénzügyi eszközökre korlátozódik-e; |
| --- | --- |

a)

azon befektetési termékek és pénzügyi eszközök köre, amelyek az ajánlás alapját képezik, és különösen az, hogy ez a kör a befektetési vállalkozással szoros kapcsolatban lévő gazdálkodó egységek által kibocsátott vagy nyújtott pénzügyi eszközökre korlátozódik-e;

| b) | hogy a fogyasztónak kell-e díjat fizetnie a tanácsadásért, és ha igen, mennyit, illetve a díjat kiszámításához szükséges információt; |
| --- | --- |

b)

hogy a fogyasztónak kell-e díjat fizetnie a tanácsadásért, és ha igen, mennyit, illetve a díjat kiszámításához szükséges információt;

| c) | hogy a vállalkozás kap-e díjat, jutalékot, pénzbeli vagy nem pénzbeli előnyöket vagy egyéb ösztönzőket harmadik felek részéről a befektetési tanácsadással kapcsolatban, és, adott esetben, az ösztönzőnek az ügyfélre való átruházásának mechanizmusa; |
| --- | --- |

c)

hogy a vállalkozás kap-e díjat, jutalékot, pénzbeli vagy nem pénzbeli előnyöket vagy egyéb ösztönzőket harmadik felek részéről a befektetési tanácsadással kapcsolatban, és, adott esetben, az ösztönzőnek az ügyfélre való átruházásának mechanizmusa;

| d) | hogy a befektetési vállalkozás el fogja-e látni az ügyfelet az ügyfeleknek javasolt pénzügyi eszközök alkalmasságára vonatkozó időszakos értékeléssel
  , |
| --- | --- |

d)

hogy a befektetési vállalkozás el fogja-e látni az ügyfelet az ügyfeleknek javasolt pénzügyi eszközök alkalmasságára vonatkozó időszakos értékeléssel
  ,

Az első albekezdésben
  és az (1c) bekezdés c) pontjában
  említett információt átfogó formában és olyan módon kell nyújtani, hogy az ügyfelek vagy potenciális ügyfelek ésszerűen képesek legyenek megérteni a felkínált befektetési szolgáltatás, illetve az adott pénzügyi eszköz fajtájának természetét és kockázatait, és ennek következtében tájékozottan tudják meghozni befektetési döntéseiket. A
  tagállamok előírhatják ennek
  a tájékoztatásnak ▐ az egységesített formátumban történő biztosítását.

(4)   Azon esetekben, ha a befektetési szolgáltatást olyan pénzügyi termék részeként kínálják, amelyre a tájékoztatási kötelezettségek tekintetében már az uniós jogszabályok vagy közös, a hitelintézetekre és fogyasztói hitelekre vonatkozó
  európai uniós
  előírások rendelkezései vonatkoznak, az ilyen szolgáltatásra ezeken túlmenően nem vonatkoznak a (2), (3) és (3a) bekezdésben megállapított kötelezettségek.

(5)   
  A tagállamok ezenfelül megtilthatják vagy tovább korlátozhatják a befektetési tanácsadással vagy a diszkrecionális portfóliókezeléssel kapcsolatban a díjak, jutalékok vagy nem pénzbeli előnyök nyújtását vagy elfogadását. Ez magában foglalhatja annak előírását is, hogy az ilyen díjakat, jutalékokat vagy nem pénzbeli juttatásokat vissza kell juttatni az ügyfélnek vagy be kell számítani az ügyfél által fizetett díjakba.

5a.
     
  A tagállamok továbbá előírják, hogy amennyiben egy befektetési vállalkozás arról tájékoztatja az ügyfelet, hogy a befektetési tanácsadás vagy diszkrecionális portfóliókezelés független alapon történik, a befektetési vállalkozás a piacon rendelkezésre álló, típusuk, kibocsátójuk vagy termékszolgáltatójuk tekintetében megfelelően diverzifikált befektetési termékek vagy pénzügyi eszközök elegendően tág körét kell értékelnie annak biztosítása érdekében, hogy az ügyfél befektetési célkitűzései megfelelően megvalósíthatók legyenek, és ne korlátozódjanak a befektetési vállalkozással szoros kapcsolatban álló gazdálkodó egységek által kibocsátott vagy nyújtott pénzügyi eszközökre.

Amennyiben egy befektetési vállalkozás arról tájékoztatja az ügyfelet, hogy a befektetési tanácsadás független alapon történik, a tagállamok biztosítják, hogy tilos legyen a befektetési tanácsadással vagy diszkrecionális portfóliókezeléssel kapcsolatban bármilyen díj, jutalék vagy nem pénzbeli előny elfogadása. [Mód. 6]

(6)   
  A tagállamok előírják a befektetési vállalkozások számára, hogy amennyiben diszkrecionális
  portfóliókezelést
  nyújtanak, időszakos jelentésben tegyék közzé
  a
  diszkrecionális portfóliókezeléssel kapcsolatban az előző időszak folyamán kifizetett vagy kapott valamennyi ösztönzőt
  .
  A tagállamok biztosítják, hogy a
  befektetési vállalkozás
  alkalmazottaira, képviselőire vagy más, vele kapcsolatban álló befektetési vállalkozásokra vonatkozó díjazási és értékelési módszerei ne érintsék azt a képességét, hogy ügyfelei legjobb érdekeinek megfelelően járjon el. [Mód. 7]

(7)   Amikor egy befektetési szolgáltatást csomag részeként vagy ugyanazon megállapodás vagy csomag feltételeként egy másik szolgáltatással vagy termékkel együtt kínálnak
  lakossági ügyfelek számára
  , a befektetési vállalkozásnak tájékoztatnia kell az ügyfelet, hogy az egyes komponenseket meg lehet-e külön vásárolni, és mindegyik komponensről külön költségigazolást és díjkiszabást kell kiállítania.

Az EÉPH
  az európai felügyeleti hatósággal (Európai Bankhatóság) és az európai felügyeleti hatósággal (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) együttműködésben, az európai felügyeleti hatóságok vegyes bizottságán keresztül,
  legkésőbb
  [...] (42)

  -ig iránymutatásokat dolgoz ki és aktualizál időszakonként a keresztértékesítési gyakorlatok felügyeletével és értékelésével kapcsolatban, különösen jelezve azokat a helyzeteket, amelyekben a keresztértékesítési gyakorlatok nincsenek összhangban az (1) bekezdésben leírt kötelezettségekkel.

(8)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 94. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak biztosítására, hogy a befektetési vállalkozások betartsák
  az e cikkben foglalt
  elveket, amikor ügyfeleik számára befektetési vagy kiegészítő szolgáltatásokat nyújtanak
  , beleértve azon feltételeket is, amelyeknek az információknak meg kell felelniük ahhoz, hogy méltányosak, világosak és ne félrevezetőek legyenek, az ügyfeleknek a befektetési vállalkozásokról és szolgáltatásaikról nyújtott információk tartalmát és formáját, különféle kibocsátók és termékszolgáltatók értékelési kritériumait a független befektetési tanácsadás végzése tekintetében, és az ösztönzőket kapó cégeknek az ügyfél legjobb érdekében végzett becsületes, tisztességes és szakszerű tevékenységére vonatkozó kötelessége tekintetében való értékelésének kritériumait
  . Az ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak figyelembe kell venniük:

| a) | az ügyfélnek vagy potenciális ügyfélnek kínált vagy nyújtott szolgáltatás(ok) jellegét, figyelemmel az ügyletek fajtájára, céljára, nagyságrendjére és gyakoriságára; |
| --- | --- |

a)

az ügyfélnek vagy potenciális ügyfélnek kínált vagy nyújtott szolgáltatás(ok) jellegét, figyelemmel az ügyletek fajtájára, céljára, nagyságrendjére és gyakoriságára;

| b) | a kínált vagy figyelembe vett
  befektetési
  termékek jellegét, ideértve a pénzügyi eszközök különféle típusait, és az 1. cikk (2) bekezdésében említett betéteket; |
| --- | --- |

b)

a kínált vagy figyelembe vett
  befektetési
  termékek jellegét, ideértve a pénzügyi eszközök különféle típusait, és az 1. cikk (2) bekezdésében említett betéteket;

| c) | az ügyfél vagy potenciális ügyfelek lakossági vagy szakmai jellegét, vagy – a (3) bekezdés esetében – jogosult szerződő felekként történt besorolásukat; |
| --- | --- |

c)

az ügyfél vagy potenciális ügyfelek lakossági vagy szakmai jellegét, vagy – a (3) bekezdés esetében – jogosult szerződő felekként történt besorolásukat;

| ca) | a (3) bekezdésben említett szabványosított illusztrációkra vonatkozó paramétereket; |
| --- | --- |

ca)

a (3) bekezdésben említett szabványosított illusztrációkra vonatkozó paramétereket;

25. cikk

Az alkalmasság és a megfelelőség értékelése, jelentés az ügyfeleknek

| (-1) | A tagállamok előírják a befektetési vállalkozások számára annak biztosítását és bizonyítását, hogy a befektetési vállalkozás nevében az ügyfélnek befektetési termékekről, befektetési szolgáltatásokról vagy kiegészítő szolgáltatásokról befektetési tanácsot vagy információt nyújtó természetes személyek birtokában vannak a 24. cikk és az e cikk szerinti kötelezettségük teljesítéséhez szükséges ismereteknek és képesítésnek, és a tagállamok közzéteszik az ismeretek és képességek értékeléséhez használt kritériumokat. |
| --- | --- |

(-1)

A tagállamok előírják a befektetési vállalkozások számára annak biztosítását és bizonyítását, hogy a befektetési vállalkozás nevében az ügyfélnek befektetési termékekről, befektetési szolgáltatásokról vagy kiegészítő szolgáltatásokról befektetési tanácsot vagy információt nyújtó természetes személyek birtokában vannak a 24. cikk és az e cikk szerinti kötelezettségük teljesítéséhez szükséges ismereteknek és képesítésnek, és a tagállamok közzéteszik az ismeretek és képességek értékeléséhez használt kritériumokat.

| (1) | Befektetési tanácsadás vagy portfóliókezelési szolgáltatás nyújtásakor a befektetési vállalkozásnak be kell szereznie a szükséges információkat az ügyfél vagy potenciális ügyfél adott termék vagy szolgáltatás meghatározott fajtája szempontjából releváns befektetések terén meglévő ismereteiről és tapasztalatairól, pénzügyi helyzetéről, így a
  veszteségviselési képességéről
  , kockázattűréséről és befektetési céljairól azért, hogy az ügyfél vagy a potenciális ügyfél számára alkalmas, és
  különösen a kockázattűrésével és veszteségviselési képességével összhangban álló
  befektetési szolgáltatásokat és pénzügyi eszközöket ajánlhasson.

  A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben egy befektetési vállalkozás olyan befektetési tanácsot ad, amelyben a 24. cikk (7) bekezdése szerinti szolgáltatáscsomagot vagy összekapcsolt termékeket ajánl, az összetevők külön-külön és csomagként együttesen is megfelelők az ügyfél számára. |
| --- | --- |

(1)

Befektetési tanácsadás vagy portfóliókezelési szolgáltatás nyújtásakor a befektetési vállalkozásnak be kell szereznie a szükséges információkat az ügyfél vagy potenciális ügyfél adott termék vagy szolgáltatás meghatározott fajtája szempontjából releváns befektetések terén meglévő ismereteiről és tapasztalatairól, pénzügyi helyzetéről, így a
  veszteségviselési képességéről
  , kockázattűréséről és befektetési céljairól azért, hogy az ügyfél vagy a potenciális ügyfél számára alkalmas, és
  különösen a kockázattűrésével és veszteségviselési képességével összhangban álló
  befektetési szolgáltatásokat és pénzügyi eszközöket ajánlhasson.

| (2) | A tagállamok biztosítják, hogy a befektetési vállalkozások az (1) bekezdésben említetteken kívüli befektetési szolgáltatások nyújtásakor kérjék meg az ügyfelet vagy potenciális ügyfelet, hogy tájékoztassa őket a felkínált vagy igényelt szolgáltatás vagy termék konkrét fajtája szempontjából lényeges, befektetési téren meglévő ismereteiről, illetve tapasztalatairól azért, hogy a befektetési vállalkozás felmérhesse, hogy a befektetési szolgáltatás vagy az ajánlott termék megfelelő-e az ügyfél számára.
  A 24. cikk (7) bekezdése szerinti szolgáltatáscsomag vagy termékcsomag esetében az értékelés során meg kell vizsgálni, hogy az összetevők külön-külön és csomagként együttesen is megfelelők-e az ügyfél számára.


  Ha a befektetési vállalkozás az előző albekezdés alapján kapott információ alapján úgy ítéli meg, hogy a termék vagy szolgáltatás nem megfelelő az ügyfél vagy potenciális ügyfél számára, a befektetési vállalkozásnak erre az ügyfelet vagy potenciális ügyfelet figyelmeztetnie kell. Az ilyen figyelmeztetés egységesített formátumban is kiadható.
  Amikor az ügyfelek vagy potenciális ügyfelek nem adják meg az első albekezdésben említett tájékoztatást, vagy nem adnak elegendő információt ismereteikről és tapasztalataikról, a befektetési vállalkozásnak figyelmeztetnie kell őket arra, hogy a vállalkozás nincs abban a helyzetben, hogy megállapítsa, hogy az előirányzott szolgáltatás vagy termék megfelelő-e számukra. Az ilyen figyelmeztetés egységesített formátumban is kiadható. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok biztosítják, hogy a befektetési vállalkozások az (1) bekezdésben említetteken kívüli befektetési szolgáltatások nyújtásakor kérjék meg az ügyfelet vagy potenciális ügyfelet, hogy tájékoztassa őket a felkínált vagy igényelt szolgáltatás vagy termék konkrét fajtája szempontjából lényeges, befektetési téren meglévő ismereteiről, illetve tapasztalatairól azért, hogy a befektetési vállalkozás felmérhesse, hogy a befektetési szolgáltatás vagy az ajánlott termék megfelelő-e az ügyfél számára.
  A 24. cikk (7) bekezdése szerinti szolgáltatáscsomag vagy termékcsomag esetében az értékelés során meg kell vizsgálni, hogy az összetevők külön-külön és csomagként együttesen is megfelelők-e az ügyfél számára.

Ha a befektetési vállalkozás az előző albekezdés alapján kapott információ alapján úgy ítéli meg, hogy a termék vagy szolgáltatás nem megfelelő az ügyfél vagy potenciális ügyfél számára, a befektetési vállalkozásnak erre az ügyfelet vagy potenciális ügyfelet figyelmeztetnie kell. Az ilyen figyelmeztetés egységesített formátumban is kiadható.

Amikor az ügyfelek vagy potenciális ügyfelek nem adják meg az első albekezdésben említett tájékoztatást, vagy nem adnak elegendő információt ismereteikről és tapasztalataikról, a befektetési vállalkozásnak figyelmeztetnie kell őket arra, hogy a vállalkozás nincs abban a helyzetben, hogy megállapítsa, hogy az előirányzott szolgáltatás vagy termék megfelelő-e számukra. Az ilyen figyelmeztetés egységesített formátumban is kiadható.

| (3) | A tagállamok lehetővé teszik a befektetési vállalkozások számára, hogy a kizárólag ügyfélmegbízások végrehajtásából vagy fogadásából és továbbításából álló befektetési szolgáltatásokat – kiegészítő szolgáltatásokkal vagy azok nélkül, az I. melléklet B. szakaszának 1. pontjában említett kiegészítő szolgáltatás kivételével – úgy nyújtsák ügyfeleiknek, hogy nem szerzik be a (2) bekezdésben előírt információt, vagy nem határozzák meg az ott írtakat, amennyiben az összes következő feltétel teljesül:






  a) | a szolgáltatások az alábbi pénzügyi eszközökhöz
  kapcsolódnak
  :






  i. | i. valamely szabályozott piacra vagy ezzel egyenértékű harmadik országbeli piacra vagy MTF-re bevezetett részvények, amennyiben azok vállalati részvények, kivéve a nem átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások részvényeit, valamint a származtatott eszközökben foglalt részvényeket,
  kivéve ha a származtatott eszköz nem növeli a befektető kockázatát
  ; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

A tagállamok lehetővé teszik a befektetési vállalkozások számára, hogy a kizárólag ügyfélmegbízások végrehajtásából vagy fogadásából és továbbításából álló befektetési szolgáltatásokat – kiegészítő szolgáltatásokkal vagy azok nélkül, az I. melléklet B. szakaszának 1. pontjában említett kiegészítő szolgáltatás kivételével – úgy nyújtsák ügyfeleiknek, hogy nem szerzik be a (2) bekezdésben előírt információt, vagy nem határozzák meg az ott írtakat, amennyiben az összes következő feltétel teljesül:

a)

a szolgáltatások az alábbi pénzügyi eszközökhöz
  kapcsolódnak
  :

i.

i. valamely szabályozott piacra vagy ezzel egyenértékű harmadik országbeli piacra vagy MTF-re bevezetett részvények, amennyiben azok vállalati részvények, kivéve a nem átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások részvényeit, valamint a származtatott eszközökben foglalt részvényeket,
  kivéve ha a származtatott eszköz nem növeli a befektető kockázatát
  ;

| ii. | valamely szabályozott piacra vagy ezzel egyenértékű harmadik országbeli piacra vagy MTF-re bevezetett kötvények vagy az értékpapírosított adósság más formái, kivéve azokat, amelyek származtatott eszközöket foglalnak magukban, vagy amelyek szerkezetükből adódóan az ügyfél számára
  megnehezítenék
  a fennálló kockázatok felmérését,
  kivéve, ha a származtatott eszköz nem növeli a befektető kockázatát
  ; |
| --- | --- |

ii.

valamely szabályozott piacra vagy ezzel egyenértékű harmadik országbeli piacra vagy MTF-re bevezetett kötvények vagy az értékpapírosított adósság más formái, kivéve azokat, amelyek származtatott eszközöket foglalnak magukban, vagy amelyek szerkezetükből adódóan az ügyfél számára
  megnehezítenék
  a fennálló kockázatok felmérését,
  kivéve, ha a származtatott eszköz nem növeli a befektető kockázatát
  ;

| iii. | pénzpiaci eszközök, kivéve azokat, amelyek származékos termékeket foglalnak magukban vagy szerkezetükből adódóan az ügyfél számára
  megnehezítenék
  a fennálló kockázatok felmérését,
  kivéve, ha a származtatott eszköz nem növeli a befektető kockázatát
  ; |
| --- | --- |

iii.

pénzpiaci eszközök, kivéve azokat, amelyek származékos termékeket foglalnak magukban vagy szerkezetükből adódóan az ügyfél számára
  megnehezítenék
  a fennálló kockázatok felmérését,
  kivéve, ha a származtatott eszköz nem növeli a befektető kockázatát
  ;

| iv. | ÁÉKBV-k részvényei vagy befektetési jegyei ▐; |
| --- | --- |

iv.

ÁÉKBV-k részvényei vagy befektetési jegyei ▐;

| v. | egyéb nem összetett pénzügyi eszközök e bekezdés alkalmazásában. |
| --- | --- |

v.

egyéb nem összetett pénzügyi eszközök e bekezdés alkalmazásában.

E pont alkalmazásában, amennyiben teljesülnek az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról szóló, 2003. november 4-i 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (43) 4. cikke (1) bekezdésének harmadik és negyedik albekezdésében meghatározott követelmények és eljárás, a harmadik országbeli piac a szabályozott piaccal egyenértékűnek tekinthető.

| b) | a szolgáltatást az ügyfél vagy a potenciális ügyfél kezdeményezésére nyújtják, |
| --- | --- |

b)

a szolgáltatást az ügyfél vagy a potenciális ügyfél kezdeményezésére nyújtják,

| c) | az ügyfél vagy potenciális ügyfél egyértelmű tájékoztatást kapott arról, hogy e szolgáltatás nyújtása során a befektetési vállalkozásnak nem kell felmérnie a nyújtott vagy felkínált szolgáltatás, illetve eszköz alkalmasságát vagy megfelelőségét, és ezért az ügyfél nem élvezheti az üzleti magatartásra vonatkozó megfelelő szabályok védelmét. Az ilyen figyelmeztetés egységesített formátumban is kiadható, |
| --- | --- |

c)

az ügyfél vagy potenciális ügyfél egyértelmű tájékoztatást kapott arról, hogy e szolgáltatás nyújtása során a befektetési vállalkozásnak nem kell felmérnie a nyújtott vagy felkínált szolgáltatás, illetve eszköz alkalmasságát vagy megfelelőségét, és ezért az ügyfél nem élvezheti az üzleti magatartásra vonatkozó megfelelő szabályok védelmét. Az ilyen figyelmeztetés egységesített formátumban is kiadható,

| d) | a befektetési vállalkozás teljesíti a 23. cikk alapján fennálló kötelezettségeit. |
| --- | --- |

d)

a befektetési vállalkozás teljesíti a 23. cikk alapján fennálló kötelezettségeit.

| (4) | A befektetési vállalkozásnak létre kell hoznia egy nyilvántartást, amely tartalmazza a vállalkozás, illetve ügyfele között létrejött dokumentumot vagy dokumentumokat, amelyek meghatározzák a felek jogait és kötelezettségeit, valamint mindazon egyéb feltételeket, amelyek alapján a vállalkozás az ügyfélnek szolgáltatásokat nyújt. A szerződő felek jogait és kötelezettségeit más dokumentumokra vagy jogszabályokra hivatkozással is meg lehet határozni. |
| --- | --- |

(4)

A befektetési vállalkozásnak létre kell hoznia egy nyilvántartást, amely tartalmazza a vállalkozás, illetve ügyfele között létrejött dokumentumot vagy dokumentumokat, amelyek meghatározzák a felek jogait és kötelezettségeit, valamint mindazon egyéb feltételeket, amelyek alapján a vállalkozás az ügyfélnek szolgáltatásokat nyújt. A szerződő felek jogait és kötelezettségeit más dokumentumokra vagy jogszabályokra hivatkozással is meg lehet határozni.

| (5) | Az ügyfélnek megfelelő,
  tartós adathordozón rögzített
  beszámolókat kell kapnia a befektetési vállalkozástól az ügyfeleinek nyújtott szolgáltatásról. E beszámolók kitérnek az ügyfeleknek nyújtott időszakos jelentésekre, figyelembe véve az érintett pénzügyi eszköz típusát és összetettségét, valamint az ügyfélnek biztosított szolgáltatás jellegét, és adott esetben tartalmazzák az ügyfél nevében végrehajtott ügyletekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatos költségeket.
  Lakossági ügyfél részére
  történő befektetési tanácsadáskor a befektetési vállalkozás
  tartós adathordozón egy jegyzőkönyvet ad át az ügyfélnek, amely megadja legalább az ügyfél célkitűzéseit, az ajánlást, és
  hogy az általa nyújtott tanácsadás milyen módon illeszkedik az ügyfél személyes jellemzőihez
  és céljaihoz. Amennyiben egy befektetési vállalat diszkrecionális portfóliókezelést kínál, és amennyiben egy befektetési tanácsadást nyújtó befektetési vállalat úgy tájékoztatja az ügyfelet, hogy a 24. cikk (3a) bekezdésének 4. pontja szerinti alkalmassági értékelést fog adni időszakos alapon, akkor a vállalatnak tájékoztatnia kel az ügyfelet az értékelés az azzal kapcsolatos kommunikáció gyakoriságáról, és a jelentésnek információt kell tartalmaznia a vonatkozó befektetési termékek teljesítményéről, és befektetési tanácsadás vagy diszkrecionális portfóliókezelés biztosítása esetén a jelentés a szóban forgó befektetési termékek alkalmasságára vonatkozó aktualizált értékelést is tartalmaz. |
| --- | --- |

(5)

Az ügyfélnek megfelelő,
  tartós adathordozón rögzített
  beszámolókat kell kapnia a befektetési vállalkozástól az ügyfeleinek nyújtott szolgáltatásról. E beszámolók kitérnek az ügyfeleknek nyújtott időszakos jelentésekre, figyelembe véve az érintett pénzügyi eszköz típusát és összetettségét, valamint az ügyfélnek biztosított szolgáltatás jellegét, és adott esetben tartalmazzák az ügyfél nevében végrehajtott ügyletekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatos költségeket.
  Lakossági ügyfél részére
  történő befektetési tanácsadáskor a befektetési vállalkozás
  tartós adathordozón egy jegyzőkönyvet ad át az ügyfélnek, amely megadja legalább az ügyfél célkitűzéseit, az ajánlást, és
  hogy az általa nyújtott tanácsadás milyen módon illeszkedik az ügyfél személyes jellemzőihez
  és céljaihoz. Amennyiben egy befektetési vállalat diszkrecionális portfóliókezelést kínál, és amennyiben egy befektetési tanácsadást nyújtó befektetési vállalat úgy tájékoztatja az ügyfelet, hogy a 24. cikk (3a) bekezdésének 4. pontja szerinti alkalmassági értékelést fog adni időszakos alapon, akkor a vállalatnak tájékoztatnia kel az ügyfelet az értékelés az azzal kapcsolatos kommunikáció gyakoriságáról, és a jelentésnek információt kell tartalmaznia a vonatkozó befektetési termékek teljesítményéről, és befektetési tanácsadás vagy diszkrecionális portfóliókezelés biztosítása esetén a jelentés a szóban forgó befektetési termékek alkalmasságára vonatkozó aktualizált értékelést is tartalmaz.

| (6) | A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 94. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak biztosítására, hogy a befektetési vállalkozások betartsák
  az (1)-(5) bekezdésben foglalt
  elveket, amikor ügyfeleik számára befektetési vagy kiegészítő szolgáltatásokat nyújtanak. Az ilyen, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  különösen meghatározzák az (1) bekezdés által előírt ismertek és képzettség értékeléséhez használt kritériumokat és
  figyelembe veszik:






  a) | a az ügyfélnek vagy potenciális ügyfélnek kínált vagy nyújtott szolgáltatás(ok) jellegét, figyelemmel az ügyletek fajtájára, céljára, nagyságrendjére és gyakoriságára; |
| --- | --- | --- |

(6)

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 94. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak biztosítására, hogy a befektetési vállalkozások betartsák
  az (1)-(5) bekezdésben foglalt
  elveket, amikor ügyfeleik számára befektetési vagy kiegészítő szolgáltatásokat nyújtanak. Az ilyen, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  különösen meghatározzák az (1) bekezdés által előírt ismertek és képzettség értékeléséhez használt kritériumokat és
  figyelembe veszik:

a)

a az ügyfélnek vagy potenciális ügyfélnek kínált vagy nyújtott szolgáltatás(ok) jellegét, figyelemmel az ügyletek fajtájára, céljára, nagyságrendjére és gyakoriságára;

| b) | a felkínált vagy tervezett termékek jellegét, köztük az 1. cikk (2) bekezdésében említett pénzügyi eszközök és banki letétek különböző típusait; |
| --- | --- |

b)

a felkínált vagy tervezett termékek jellegét, köztük az 1. cikk (2) bekezdésében említett pénzügyi eszközök és banki letétek különböző típusait;

| c) | az ügyfél vagy potenciális ügyfelek lakossági vagy szakmai jellegét vagy az (5) bekezdés esetében, elfogadható partnerként való besorolásukat. |
| --- | --- |

c)

az ügyfél vagy potenciális ügyfelek lakossági vagy szakmai jellegét vagy az (5) bekezdés esetében, elfogadható partnerként való besorolásukat.

| (7) | A (3) bekezdés a) pontjával összhangban az EÉPH
  [...] (44).-ig
  iránymutatásokat dolgoz ki és frissít időszakosan azoknak a pénzügyi eszközöknek az értékelésével kapcsolatban, amelyek szerkezete az ügyfél számára nehézzé teszi a kockázatok megértését. |
| --- | --- |

(7)

A (3) bekezdés a) pontjával összhangban az EÉPH
  [...] (44).-ig
  iránymutatásokat dolgoz ki és frissít időszakosan azoknak a pénzügyi eszközöknek az értékelésével kapcsolatban, amelyek szerkezete az ügyfél számára nehézzé teszi a kockázatok megértését.

26. cikk

Szolgáltatások nyújtása egy másik befektetési vállalkozás közvetítésével

A tagállamok engedélyezik a befektetési vállalkozásoknak, hogy amennyiben egy másik befektetési vállalkozás közvetítésével valamely ügyfél részére befektetési vagy kiegészítő szolgáltatások nyújtására vonatkozó utasítást kapnak, támaszkodhassanak az utóbbi vállalkozás által továbbított ügyfél-információkra. Az utasításokat közvetítő befektetési vállalkozás továbbra is felelős marad a továbbított információk teljességéért és pontosságáért.

Az a befektetési vállalkozás, amely ilyen módon kap utasítást valamely ügyfél nevében a szolgáltatások végzésére, szintén támaszkodhat azon esetleges javaslatokra, amelyeket a szolgáltatás vagy az ügylet tekintetében egy másik befektetési vállalkozás az ügyfélnek adott. Az utasításokat közvetítő befektetési vállalkozás továbbra is felelős marad az általa az ügyfélnek adott javaslat vagy tanács helytállóságáért.

Az a befektetési vállalkozás, amelyik egy másik befektetési vállalkozás közvetítésével kap ügyfélutasításokat vagy -megbízásokat, továbbra is felelős marad a szolgáltatás vagy az ügylet ilyen információk vagy javaslatok alapján történő végrehajtásáért e cím vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően.

27. cikk

Kötelezettség a megbízásoknak az ügyfél számára legkedvezőbb feltételek mellett történő végrehajtására

(1)   A tagállamok megkövetelik, hogy a befektetési vállalkozások minden
  szükséges
  lépést tegyenek meg a megbízások végrehajtása során, hogy ügyfeleik számára a lehető legjobb eredményt érjék el, figyelembe véve az árat, a költségeket, a gyorsaságot, a végrehajtás és a teljesítés valószínűségét, a nagyságrendet, a jelleget vagy bármely más, a megbízás végrehajtása szempontjából jelentős megfontolást. Amennyiben azonban az ügyfél konkrét utasítást adott, a befektetési vállalkozásnak az utasítást követve kell a megbízást végrehajtania.

Ha a befektetési vállalkozás lakossági ügyfél nevében hajt végre piaci megbízást, a lehető legjobb eredmény meghatározására a teljes összeg alapján kerül sor, amely a pénzügyi eszköz árát és a végrehajtáshoz kapcsolódó költségeket foglalja magában, vagyis a megbízás végrehajtásával összefüggő, az ügyfélt terhelő költségeket, beleértve a végrehajtási helyszínnel kapcsolatos díjakat, az elszámolási és teljesítési díjakat, valamint a megbízás végrehajtásában részt vevő harmadik feleknek fizetett díjakat.

(1a)
     
  A befektetési vállalkozás nem részesülhet semmilyen díjazásban, engedményben vagy nem pénzbeli juttatásban azért, mert megbízásokat valamely adott kereskedési helyszínre vagy végrehajtási helyszínre irányít.

(2)   A tagállamok megkövetelik, hogy minden végrehajtási helyszín legalább
  negyedévente
  egyszer díjazás nélkül tegye elérhetővé a nyilvánosság számára az adott helyszínen zajló ügyletek végrehajtásának minőségével kapcsolatos adatokat,
  valamint hogy az ügyfél nevében teljesített valamely ügylet végrehajtását követően a befektetési vállalkozás kérésre tájékoztatja az ügyfelet arra vonatkozóan, hogy a megbízást hol teljesítette
  . Az időszaki jelentéseknek részletezniük kell az árat, a végrehajtás gyorsaságát és az egyéni pénzügyi eszközök végrehajtásának valószínűségét.

(3)   A tagállamok megkövetelik a befektetési vállalkozásoktól, hogy hatékony mechanizmust hozzanak létre és hajtsanak végre az (1) bekezdésben foglaltak teljesítésére. A tagállamok különösen azt követelik meg, hogy a befektetési vállalkozások hozzanak létre és hajtsanak végre a megbízások teljesítésére vonatkozó politikát annak lehetővé tételére, hogy ügyfélmegbízásaiknál a lehető legjobb eredményt érjék el, az (1) bekezdésnek megfelelően.

(4)   A megbízások teljesítésére vonatkozó politikának az eszközök valamennyi osztálya tekintetében információkat kell tartalmaznia azon különféle kereskedési helyszínekről, ahol a befektetési vállalkozás végrehajtja az ügyfélmegbízásokat, valamint azon tényezőkről, amelyek befolyásolják a végrehajtás helyszínének megválasztását. A megbízások teljesítésére vonatkozó politikának legalább azon helyszíneket tartalmaznia kell, amelyek lehetővé teszik a befektetési vállalkozás számára, hogy következetesen a lehető legjobb eredményt érje el ügyfélmegbízásai teljesítése során.

A tagállamok megkövetelik, hogy befektetési vállalkozásaik megfelelően tájékoztassák ügyfeleiket a megbízások teljesítésére vonatkozó politikájukról. A tájékoztatás során világosan és kellően részletesen, az ügyfelek által könnyen értelmezhető módon ismertetni kell, hogy a vállalkozások hogyan fogják teljesíteni ügyfeleik megbízásait. A tagállamok megkövetelik, hogy a befektetési vállalkozások szerezzék meg ügyfeleik előzetes egyetértését a megbízások teljesítésére vonatkozó politikájukhoz.

A tagállamok megkövetelik, hogy amennyiben a megbízások teljesítésére vonatkozó politika rendelkezik arról a lehetőségről, hogy az ügyfélmegbízásokat a szabályozott piacon, MTF-en vagy OTF-en kívül is végre lehet hajtani, a befektetési vállalkozásnak mindenképpen tájékoztatnia kell ügyfeleit erről a lehetőségről. A tagállamok megkövetelik, hogy a befektetési vállalkozások előzetesen szerezzék meg ügyfeleik kifejezett hozzájárulását, mielőtt megbízásaikat a szabályozott piacon, MTF-en vagy OTF-en vagy MTF-en kívül végrehajtanák. A befektetési vállalkozások ezt a hozzájárulást megszerezhetik általános megállapodás formájában vagy az egyes ügyletek vonatkozásában.

(4a)
     
  A tagállamok megkövetelik a befektetési vállalkozásoktól, hogy negyedéves alapon összesítsék és tegyék közzé minden pénzügyi eszközosztály tekintetében az odaküldött kereskedési volumen szerint az első öt teljesítési helyszínt azok közül, amelyeken az előző negyedévben ügyfélmegbízásokat hajtottak végre, együtt a teljesítés minőségére vonatkozó adatokkal.

(5)   A tagállamok megkövetelik a befektetési vállalkozásoktól, hogy kísérjék figyelemmel a megbízások teljesítésére vonatkozó szabályaik és végrehajtási politikájuk hatékonyságát annak érdekében, hogy az esetleges hiányosságokat azonosítsák és adott esetben orvosolják. Mindenképpen rendszeresen értékelniük kell, hogy a megbízások teljesítésére vonatkozó politikában foglalt teljesítési helyszínek a legjobb eredményt biztosítják-e az ügyfél számára, illetve hogy meg kell-e változtatniuk a megbízások teljesítésére vonatkozó szabályaikat.
  Ez az értékelés azt is figyelembe veszi, hogy milyen változtatásokat (ha van rá szükség) kell a politikában végrehajtani a (2) és a (4a) bekezdés alapján közzétett információkra figyelemmel.
  A tagállamok megkövetelik, hogy a befektetési vállalkozások értesítsék ügyfeleiket a megbízások teljesítésére vonatkozó szabályaik vagy végrehajtási politikájuk bármely lényeges változásáról.

▐

(6)   A tagállamok megkövetelik a befektetési vállalkozásoktól, hogy ügyfeleiknek kérésükre igazolják, hogy megbízásaikat a vállalkozás megbízások végrehajtására vonatkozó politikájával és
  e cikkel
  összhangban hajtották végre.

(7)   A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a 94. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkkel kapcsolatban:

| a) | azon ismérvek, amelyek alapján azon különféle tényezők relatív fontossága megállapítható, amelyeket az (1) bekezdés alapján figyelembe lehet venni a lehető legjobb eredmény megállapításához, tekintettel a megbízás nagyságrendjére és fajtájára, valamint az ügyfél lakossági vagy szakmai jellegére; |
| --- | --- |

a)

azon ismérvek, amelyek alapján azon különféle tényezők relatív fontossága megállapítható, amelyeket az (1) bekezdés alapján figyelembe lehet venni a lehető legjobb eredmény megállapításához, tekintettel a megbízás nagyságrendjére és fajtájára, valamint az ügyfél lakossági vagy szakmai jellegére;

| b) | azon tényezők, amelyeket a befektetési vállalkozás figyelembe vehet, amikor a megbízások teljesítésére vonatkozó szabályokat felülvizsgálja, és azon körülmények, amelyek fennállása esetén az ilyen szabályok megváltoztatása szükséges lehet. Különösen azon tényezők, amelyek alapján meghatározható, hogy mely helyszínek teszik lehetővé a befektetési vállalkozások számára, hogy egységesen a legjobb eredményeket érjék el az ügyfelek megbízásainak teljesítése során; |
| --- | --- |

b)

azon tényezők, amelyeket a befektetési vállalkozás figyelembe vehet, amikor a megbízások teljesítésére vonatkozó szabályokat felülvizsgálja, és azon körülmények, amelyek fennállása esetén az ilyen szabályok megváltoztatása szükséges lehet. Különösen azon tényezők, amelyek alapján meghatározható, hogy mely helyszínek teszik lehetővé a befektetési vállalkozások számára, hogy egységesen a legjobb eredményeket érjék el az ügyfelek megbízásainak teljesítése során;

| c) | az ügyfeleknek a megbízások teljesítésére vonatkozó politikáról a (4) bekezdés alapján nyújtandó információ jellege és mértéke. |
| --- | --- |

c)

az ügyfeleknek a megbízások teljesítésére vonatkozó politikáról a (4) bekezdés alapján nyújtandó információ jellege és mértéke.

(8)   Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki, amelyek meghatározzák:

| a) | a végrehajtás minőségével kapcsolatban a (2) bekezdés értelmében nyilvánosságra hozandó adatok konkrét tartalmát, formátumát és időtartamát, figyelembe véve a végrehajtási helyszín és a szóban forgó pénzügyi eszköz típusát; |
| --- | --- |

a)

a végrehajtás minőségével kapcsolatban a (2) bekezdés értelmében nyilvánosságra hozandó adatok konkrét tartalmát, formátumát és időtartamát, figyelembe véve a végrehajtási helyszín és a szóban forgó pénzügyi eszköz típusát;

| b) | a befektetési vállalkozások által az (5) bekezdés második albekezdésének értelmében nyilvánosságra hozandó információk tartalmát és formátumát. |
| --- | --- |

b)

a befektetési vállalkozások által az (5) bekezdés második albekezdésének értelmében nyilvánosságra hozandó információk tartalmát és formátumát.

Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket
  [...]-ig (45)

  benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének ▐ megfelelő elfogadására.

28. cikk

Ügyfelek megbízásainak kezelésére vonatkozó szabályok

(1)   A tagállamok megkövetelik, hogy az ügyfelek megbízásainak teljesítésére engedéllyel rendelkező befektetési vállalkozások olyan eljárásokat és szabályokat alkalmazzanak, amelyek biztosítják az ügyfelek megbízásainak azonnali, tisztességes és gyors teljesítését más ügyfelek megbízásaihoz vagy a befektetési vállalkozás kereskedési érdekeihez viszonyítottan.

Az ilyen eljárásoknak és szabályoknak lehetővé kell tenniük, hogy az egyébként hasonló ügyfélmegbízásokat a befektetési vállalkozás beérkezésük időpontjának sorrendjében teljesítse.

(2)   A tagállamok megkövetelik, hogy az általános piaci feltételek mellett azonnal nem teljesített, a szabályozott piacra bevezetett részvényekre vonatkozó limitáras ügyfélmegbízások esetén a befektetési vállalkozások hozzanak intézkedéseket az ilyen megbízás lehető legkorábbi teljesítésére azáltal, hogy a limitáras ügyfélmegbízást a többi piaci résztvevő számára könnyen hozzáférhető módon azonnal tegyék közzé, hacsak az ügyfél kifejezetten másképpen nem utasítja őket. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a befektetési vállalkozások e kötelezettségnek eleget tesznek a limitáras ügyfélmegbízás szabályozott piacra vagy MTF-re történő továbbításával. A tagállamok előírják, hogy az illetékes hatóságok eltekinthetnek a(z) .../.../EU rendelet [MiFIR] 4. cikkében megállapított szokásos piaci nagyságrendhez képest nagyobb limitáras megbízás közzétételének kötelezettségétől.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 94. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőket meghatározó intézkedéseket illetően:

| a) | azon eljárások és szabályok feltételei és jellege, amelyek az ügyfélmegbízások azonnali, tisztességes és gyors teljesítését eredményezik, valamint azon helyzetek, illetve az ügyletek azon fajtái, amelyek esetében a befektetési vállalkozások ésszerűen eltérhetnek az azonnali teljesítéstől annak érdekében, hogy az ügyfelek számára előnyösebb feltételeket érjenek el; |
| --- | --- |

a)

azon eljárások és szabályok feltételei és jellege, amelyek az ügyfélmegbízások azonnali, tisztességes és gyors teljesítését eredményezik, valamint azon helyzetek, illetve az ügyletek azon fajtái, amelyek esetében a befektetési vállalkozások ésszerűen eltérhetnek az azonnali teljesítéstől annak érdekében, hogy az ügyfelek számára előnyösebb feltételeket érjenek el;

| b) | azon különféle módszerek, amelyek alkalmazásával úgy tekinthető, hogy a befektetési vállalkozás megfelelt az azonnal nem teljesíthető limitáras ügyfélmegbízások piaci közzétételére vonatkozó kötelezettségének. |
| --- | --- |

b)

azon különféle módszerek, amelyek alkalmazásával úgy tekinthető, hogy a befektetési vállalkozás megfelelt az azonnal nem teljesíthető limitáras ügyfélmegbízások piaci közzétételére vonatkozó kötelezettségének.

29. cikk

A befektetési vállalkozások kötelezettségei meghatalmazottak kijelölésekor

(1)   A tagállamok lehetővé teszik befektetési vállalkozások számára meghatalmazottak kijelölését a befektetési vállalkozás szolgáltatásainak elősegítésére, üzletszerzésre, ügyfelek vagy potenciális ügyfelek megbízásainak fogadására és továbbítására, pénzügyi eszközök elhelyezésére és a befektetési vállalkozás által kínált pénzügyi eszközökre és szolgáltatásokra vonatkozó tanácsadásra.

(2)   A tagállamok előírják, hogy ha valamely befektetési vállalkozás meghatalmazott kijelöléséről dönt, a vállalkozás teljes és feltétlen felelőssége fennmarad a vállalkozás nevében eljáró meghatalmazott bármely cselekedetéért vagy mulasztásáért. A tagállamok megkövetelik a befektetési vállalkozásoktól annak biztosítását, hogy a meghatalmazott közölje, hogy milyen minőségben jár el, valamint nevezze meg az általa képviselt vállalkozást, amikor vagy mielőtt bármely ügyféllel vagy potenciális ügyféllel kapcsolatba lép vagy kereskedni kezd.

A tagállamok megtiltják, hogy a területükön bejegyzett meghatalmazottak kezelhessék az ügyfelek pénzét és/vagy pénzügyi eszközeit.

A tagállamok megkövetelik a befektetési vállalkozásoktól, hogy kísérjék figyelemmel meghatalmazottaik tevékenységét annak biztosítására, hogy meghatalmazotton keresztül történő eljárásuk során is folyamatosan feleljenek meg ezen irányelvnek.

(3)   A szerződéses ügynököket azon tagállam nyilvános nyilvántartásába kell felvenni, melyben a székhelyük van. Az EÉPH saját honlapján közzéteszi az e cikk értelmében a befektetési vállalkozások számára meghatalmazottak kinevezését engedélyező tagállamok által létrehozott nyilvános jegyzékekre mutató hivatkozásokat vagy hiperlinkeket.

A tagállamok biztosítják, hogy a meghatalmazottakat csak akkor vegyék fel a nyilvános jegyzékbe, ha megállapítást nyert, hogy az ügynök kellően jó hírnévvel és megfelelő általános kereskedelmi és szakmai ismeretekkel
  és szakképzettséggel
  rendelkezik ahhoz, hogy képes legyen
  a befektetési szolgáltatás vagy kiegészítő szolgáltatás biztosítására
  ,
  valamint hogy
  pontosan át tudja adni az ügyfélnek vagy a potenciális ügyfélnek az ajánlott szolgáltatással kapcsolatos valamennyi lényeges információt.

A tagállamok dönthetnek úgy, hogy
  az illetékes hatóságok helyett
  a befektetési vállalkozások
  megfelelő ellenőrzés mellett
  megvizsgálhatják, hogy az általuk kinevezett meghatalmazottak rendelkeznek-e kellően jó hírnévvel és a harmadik albekezdésben említett ismeretekkel.

A jegyzéket rendszeresen frissíteni kell. A jegyzéknek betekintés céljából a nyilvánosság rendelkezésére kell állnia.

(4)   A tagállamok megkövetelik, hogy a meghatalmazottakat kijelölő befektetési vállalkozások hozzanak megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy elkerülhessék, hogy a meghatalmazott ezen irányelv hatálya alá nem tartozó tevékenysége kedvezőtlen hatást gyakoroljon a meghatalmazott által a befektetési vállalkozás nevében végzett tevékenységekre.

A tagállamok engedélyezhetik az illetékes hatóságoknak, hogy együttműködjenek a befektetési vállalkozásokkal és a hitelintézetekkel, ezek szövetségeivel és más jogalanyokkal a meghatalmazottak bejegyzésében, valamint annak figyelemmel kísérésében, hogy a meghatalmazottak megfelelnek-e a (3) bekezdés követelményeinek. Meghatalmazottakat különösen befektetési vállalkozás, hitelintézet vagy ezek szövetségei, illetve más szervezetek vehetnek nyilvántartásba, az illetékes hatóság felügyelete mellett.

(5)   A tagállamok megkövetelik, hogy a befektetési vállalkozások kizárólag a (3) bekezdésben említett nyilvános jegyzékbe felvett meghatalmazottakat jelöljék ki.

(5a)
     
  A tagállamok megkövetelik a befektetési vállalkozásoktól, hogy az általuk kinevezett alkalmazottakat naprakész információval lássák el a 24. cikk (1) bekezdésével összhangban meghatározott befektetési termékkel és a célpiaccal kapcsolatban, valamint hogy biztosítsák, hogy a meghatalmazott ellátja az ügyfelet a 24. cikk (3) bekezdése értelmében előírt információkkal.

(6)   A tagállamok kikényszeríthetik az e cikkben megállapított követelményeket, vagy további követelményeket állapíthatnak meg a joghatóságuk alatt bejegyzett meghatalmazottakra.

30. cikk

Elfogadható partnerekkel végrehajtott ügyletek

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az ügyfelek nevében a megbízások teljesítésére és/vagy sajátszámlás kereskedésre és/vagy megbízások fogadására és továbbítására engedéllyel rendelkező befektetési vállalkozások anélkül hozhassanak létre vagy kössenek ügyleteket elfogadható partnerekkel, hogy be kellene tartaniuk az ilyen ügyletek vagy az ilyen ügyletekhez közvetlenül kötődő kiegészítő szolgáltatások tekintetében a 24. cikkben (a (3) bekezdés kivételével), a 25. cikkben (az (5) bekezdés kivételével), a 27. cikkben és a 28. cikk (1) bekezdésében foglalt kötelezettségeket.

A tagállamok biztosítják, hogy az elfogadható partnerekkel való kapcsolatukban a befektetési vállalkozások becsületesen, tisztességesen és hivatásszerűen járjanak el, illetve velük tisztességes, világos és nem félrevezető módon kommunikáljanak, figyelembe véve az elfogadható partner és a vele folytatott üzlet jellegét.

(2)   E cikk alkalmazásában a tagállamok elfogadható partnerként ismerik el a befektetési vállalkozásokat, a hitelintézeteket, a biztosítótársaságokat, az ÁÉKBV-ket és vagyonkezelő társaságaikat, a nyugdíjalapokat és vagyonkezelő társaságaikat, más pénzügyi intézményeket, amelyeket az
  európai
  uniós jog vagy valamely tagállam nemzeti joga szerint engedélyeztek vagy szabályoznak, az ezen irányelv alkalmazása alól a 2. cikk (1) bekezdésének k) pontja alapján kivett vállalkozásokat, a nemzeti kormányokat és megfelelő hivatalaikat, ideértve az államadósságot nemzeti szinten kezelő állami szervezeteket, a központi bankokat és a nemzetek feletti szervezeteket.

Az első albekezdés alapján elfogadható partnerként történő besorolás nem sértheti az ilyen szervezeteknek azon jogát, hogy általánosságban vagy ügyletenként kérhessék, hogy olyan ügyfélként kezeljék őket, amelynek a befektetési vállalkozással való üzleti kapcsolata a 24., a 25., a 27., illetve a 28. cikk hatálya alá tartozik.

(3)   A tagállamok elfogadható partnerként ismerhetnek el más vállalkozásokat is, amelyek megfelelnek az előre meghatározott arányos követelményeknek, ideértve a mennyiségi küszöbértékeket. Abban az esetben, ha az ügyletben várhatóan részt vevő felek eltérő joghatóság alá tartoznak, a befektetési vállalkozás azon tagállam jogszabályai vagy intézkedései szerint határozza meg a másik vállalkozás státuszát, amelyben ez a vállalkozás letelepedett.

A tagállamok biztosítják, hogy a befektetési vállalkozás az (1) bekezdéssel összhangban az ilyen vállalkozásokkal történő üzletkötésekor szerezze be a leendő másik fél kifejezett megerősítését arra vonatkozóan, hogy az hozzájárul elfogadható partnerként történő kezeléséhez. A tagállamok engedélyezik, hogy a befektetési vállalkozás az ilyen megerősítést általános megállapodás formájában vagy az egyes ügyletek vonatkozásában szerezze be.

(4)   A tagállamok a jogalanyok (2) bekezdésben említett kategóriáival egyenértékű harmadik országbeli jogalanyokat is elismerhetnek elfogadható partnerként.

A tagállamok a (3) bekezdésben megállapított feltételek és követelmények szerint is elismerhetnek harmadik országbeli vállalkozásokat elfogadható partnerként, a (3) bekezdésben említettel megegyező feltételek és követelmények mellett.

(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 94. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiakat meghatározó intézkedéseket illetően:

| a) | ügyfélként a (2) bekezdés alapján történő kezelés kérésére vonatkozó eljárások; |
| --- | --- |

a)

ügyfélként a (2) bekezdés alapján történő kezelés kérésére vonatkozó eljárások;

| b) | a (3) bekezdés alapján a leendő másik felektől a kifejezett megerősítés megszerzésére vonatkozó eljárások; |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés alapján a leendő másik felektől a kifejezett megerősítés megszerzésére vonatkozó eljárások;

| c) | az előre meghatározott arányos követelmények, beleértve azon mennyiségi küszöbértékeket, amelyek lehetővé teszik, hogy valamely vállalkozást elfogadható partnernek tekintsenek a (3) bekezdés alapján. |
| --- | --- |

c)

az előre meghatározott arányos követelmények, beleértve azon mennyiségi küszöbértékeket, amelyek lehetővé teszik, hogy valamely vállalkozást elfogadható partnernek tekintsenek a (3) bekezdés alapján.

3.   SZAKASZ

A PIAC ÁTLÁTHATÓSÁGA ÉS INTEGRITÁSA

31. cikk

Az MTF vagy az OTF szabályainak és más jogszabályi kötelezettségek betartásának figyelemmel kísérése

(1)   A tagállamok megkövetelik, hogy az MTF-et vagy az OTF-et működtető befektetési vállalkozások és piacműködtetők az MTF vagy az OTF szempontjából releváns hatékony mechanizmust és eljárásokat dolgozzanak ki és tartsanak fenn az MTF vagy az OTF szabályai felhasználók vagy ügyfelek általi betartásának rendszeres figyelemmel kísérésére.
  A tagállamok biztosítják, hogy
  az MTF-et vagy OTF-et működtető
  befektetési
  vállalkozások és piacműködtetők figyelemmel kísérik a felhasználóik vagy ügyfeleik által a rendszereik keretében
  adott és törölt megbízásokat és
  végrehajtott tranzakciókat, hogy azonosítsák e szabályok megsértését, a szabálytalan kereskedési feltételeket vagy a piaci visszaélésre utaló magatartást,
  és megfelelő erőforrásokat mozgósítanak annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen nyomon követés hatékony legyen
  .

(2)   A tagállamok előírják az MTF-et vagy az OTF-et működtető befektetési vállalkozások és piacműködtetők számára, hogy az illetékes hatóságnak jelentsék be a szabályok lényeges megsértését, a szabálytalan kereskedési feltételeket vagy a piaci visszaélésre utaló magatartást. A tagállamok azt is megkövetelik az MTF-et vagy az OTF-et működtető befektetési vállalkozásoktól és piacműködtetőktől, hogy késedelem nélkül juttassák el a vonatkozó információkat a piaci visszaélésekkel kapcsolatos vizsgálat és felelősségre vonás tekintetében hatáskörrel rendelkező hatósághoz, és nyújtsanak teljes körű támogatást e hatóságnak a rendszerein keresztül vagy rendszereiben előforduló piaci visszaélésekkel kapcsolatos vizsgálatban és felelősségre vonásban.

32. cikk

Az eszközök felfüggesztése és eltávolítása a kereskedésből egy MTF-en
  vagy OTF-en

(1)   
  Az illetékes hatóság a 72. cikk d) és e) pontja szerinti, valamely eszköz kereskedése felfüggesztésének vagy az eszköz kereskedésből való törlésének követelésére vonatkozó jogának sérelme nélkül az MTF vagy OTF működtetője felfüggesztheti az MTF vagy OTF szabályainak már meg nem felelő pénzügyi eszköz kereskedését, vagy azt törölheti a kereskedésből, kivéve, ha az ilyen lépés várhatóan súlyosan károsítaná a befektetők érdekeit vagy a piac rendezett működését.

A tagállamok előírják, hogy az MTF-et
  vagy OTF-et
  működtető befektetési vállalkozás vagy piacműködtető, amennyiben felfüggeszti vagy törli egy pénzügyi eszköz kereskedését, ezt a döntését hozza nyilvánosságra, közölje az ugyanazon pénzügyi eszköz kereskedésében részt vevő szabályozott piacokkal, MTF-ekkel és OTF-ekkel, és a vonatkozó információkat közölje az illetékes hatósággal. Az illetékes hatóság tájékoztatja a többi tagállam illetékes hatóságait.
  Amennyiben a felfüggesztés vagy beszüntetés oka a kibocsátóval vagy pénzügyi eszközzel kapcsolatos tájékoztatás közzétételének elmaradása, az 1287/2006/EK bizottsági rendelet 2. cikkének 7. pontjában meghatározott érintett illetékes
  hatóság előírja, hogy más szabályozott piacok, MTF-ek, OTF-ek és
  bármilyen más kereskedési mechanizmusok
  , ahol ugyanazzal a pénzügyi eszközzel kereskednek,
  amint lehet
  , szintén függesszék fel vagy szüntessék be az adott pénzügyi eszköznek a kereskedését. A tagállamok megkövetelik, hogy az egyéb szabályozott piacok, MTF-ek és OTF-ek tájékoztassák döntésükről az illetékes hatóságot és az adott pénzügyi eszközzel kereskedő mindegyik szabályozott piacot, MTF-et és OTF-et, magyarázat kíséretében,
  ha úgy döntöttek
  , hogy az adott pénzügyi eszközt nem függesztik fel vagy nem vonják ki a kereskedésből.

(2)   Az EÉPH kidolgozza azokat a végrehajtás-technikai standardtervezeteket, hogy meghatározza az (1) bekezdésben említett kommunikációk és a közzététel formáját és időzítését.

Az EÉPH e végrehajtás-technikai standardtervezeteket [...] (46)-ig benyújtja a Bizottságnak.

A Bizottságra hatáskört kell ruházni az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

▐

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 94. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon különleges helyzetek listájának létrehozására, amelyek jelentős kárt jelentenek a befektetői érdekek számára,
  hogy
  :

| a) | meghatározzák az „amint lehet”
  és a belső piac (1) és (2) bekezdésben említett szabályos működésének fogalmát; |
| --- | --- |

a)

meghatározzák az „amint lehet”
  és a belső piac (1) és (2) bekezdésben említett szabályos működésének fogalmát;

| b) | meghatározzák a kibocsátóra vagy a pénzügyi eszközre vonatkozó információk közzétételének elmaradásával kapcsolatos, az (1) bekezdésben említett kérdéseket,
  beleértve a pénzügyi eszközzel való kereskedés felfüggesztésének megszüntetéséhez szükséges eljárást
  . |
| --- | --- |

b)

meghatározzák a kibocsátóra vagy a pénzügyi eszközre vonatkozó információk közzétételének elmaradásával kapcsolatos, az (1) bekezdésben említett kérdéseket,
  beleértve a pénzügyi eszközzel való kereskedés felfüggesztésének megszüntetéséhez szükséges eljárást
  .

▐

34. cikk

Együttműködés és információcsere az MTF-ek és OTF-ek esetében

(1)   A tagállamok előírják, hogy az MTF-et vagy OTF-et működtető befektetési vállalkozás vagy piacműködtető haladéktalanul tájékoztatják a más MTF-eket, OTF-eket működtető befektetési vállalkozásokat és piacműködtetőket és a szabályozott piacokat a következőkről:

| a) | rendellenes kereskedési feltételek; ▐ és |
| --- | --- |

a)

rendellenes kereskedési feltételek; ▐ és

| c) | a rendszer zavarai; |
| --- | --- |

c)

a rendszer zavarai;

egy pénzügyi eszközzel kapcsolatban.

(1a)
     
  A tagállamok előírják, hogy az MTF-et vagy OTF-et működtető befektetési vállalkozások vagy piacműködtetők, amelyek olyan magatartást azonosítanak, amely visszaélésre utalhat a .../.../EU rendelet [MAR] hatókörén belül, a valós idejű keresztpiaci felügyelet elősegítése érdekében kötelesek erről haladéktalanul tájékoztatni a szóban forgó rendelet 16. cikkében kijelölt illetékes hatóságot vagy egy olyan szervet, amelyre a szóban forgó rendelet 17. cikkével összhangban az illetékes hatóság feladatait átruházták.

(2)   Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki, amelyek meghatározzák azokat a konkrét körülményeket, amelyek az (1) bekezdésben hivatkozott tájékoztatási előírást kiváltják.

Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket
  ... (46)

  -ig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardok az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének ▐ megfelelő elfogadására.

4.   SZAKASZ

KKV-PIACOK

35. cikk

A gyorsan növekvő kkv-k piacai

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy egy MTF működtetője kérelmezheti a székhelye szerinti illetékes hatóságnál, hogy az MTF-et, gyorsan növekvő kkv-k piaca minőségében, bejegyezze.

(2)   A tagállamok előírják, hogy a székhely szerinti illetékes hatóság at MTF-et a gyorsan növekvő kkv-k piacaként bejegyezheti, ha az illetékes hatóság az (1) bekezdésben említett kérelmet megkapja, és meggyőződött arról, hogy a (3) bekezdésben foglalt követelményeket az MTF tekintetében teljesülnek.

(3)   Az MTF olyan tényleges szabályok, rendszerek és eljárások hatálya alá tartozik, amelyek biztosítják, hogy a következőknek megfeleljen:

| a) | azoknak a kibocsátóknak a többsége, amelyek pénzügyi eszközeit a piacra bevezették, kis- és középvállalkozás (kkv); |
| --- | --- |

a)

azoknak a kibocsátóknak a többsége, amelyek pénzügyi eszközeit a piacra bevezették, kis- és középvállalkozás (kkv);

| b) | megfelelő kritériumokat állapítottak meg a kibocsátók pénzügyi eszközeivel való kereskedésbe történő induló és folyamatos bevezetésre; |
| --- | --- |

b)

megfelelő kritériumokat állapítottak meg a kibocsátók pénzügyi eszközeivel való kereskedésbe történő induló és folyamatos bevezetésre;

| c) | a pénzügyi eszközöknek a piac kereskedésébe történt induló bevezetésekor elegendő információt tett közzé ahhoz, hogy a befektetők tájékozott döntést tudjanak hozni, vajon az eszközökbe befektessenek-e vagy sem, akár a megfelelő bevezetési dokumentumban, akár egy tájékoztatóban, amennyiben a 2003/71/EK irányelvnek a piacra bevezetéssel egyidejűleg történő nyilvános ajánlattételre vonatkozó előírásai érvényesek rájuk; |
| --- | --- |

c)

a pénzügyi eszközöknek a piac kereskedésébe történt induló bevezetésekor elegendő információt tett közzé ahhoz, hogy a befektetők tájékozott döntést tudjanak hozni, vajon az eszközökbe befektessenek-e vagy sem, akár a megfelelő bevezetési dokumentumban, akár egy tájékoztatóban, amennyiben a 2003/71/EK irányelvnek a piacra bevezetéssel egyidejűleg történő nyilvános ajánlattételre vonatkozó előírásai érvényesek rájuk;

| d) | megfelelő folyamatos időszakonkénti pénzügyi beszámolás van a piacon, a kibocsátó által vagy nevében, például auditált éves jelentések; |
| --- | --- |

d)

megfelelő folyamatos időszakonkénti pénzügyi beszámolás van a piacon, a kibocsátó által vagy nevében, például auditált éves jelentések;

| e) | a piacon lévő kibocsátók és a kibocsátónál a vezetői felelősséget viselő személyek és a hozzájuk szorosan kapcsolódó személyek megfelelnek a .../.../EU rendelet [a piaci visszaélésekről szóló rendelet] szerint rájuk érvényes előírásoknak; |
| --- | --- |

e)

a piacon lévő kibocsátók és a kibocsátónál a vezetői felelősséget viselő személyek és a hozzájuk szorosan kapcsolódó személyek megfelelnek a .../.../EU rendelet [a piaci visszaélésekről szóló rendelet] szerint rájuk érvényes előírásoknak;

| f) | a piac kibocsátóira vonatkozó szabályozási információk tárolása és nyilvános terjesztése; |
| --- | --- |

f)

a piac kibocsátóira vonatkozó szabályozási információk tárolása és nyilvános terjesztése;

| g) | vannak tényleges rendszerek és ellenőrzések, amelyek célja a piacon előforduló piaci visszaélések megakadályozása és feltárása, amint azt a .../.../EU rendelet [a piaci visszaélésekről szóló rendelet]megköveteli. |
| --- | --- |

g)

vannak tényleges rendszerek és ellenőrzések, amelyek célja a piacon előforduló piaci visszaélések megakadályozása és feltárása, amint azt a .../.../EU rendelet [a piaci visszaélésekről szóló rendelet]megköveteli.

(4)   A (3) bekezdésben foglalt kritériumok nem érintik az MTF működtetőjének más, ezen irányelv szerinti, az MTF-ek működésére vonatkozó kötelmeinek való megfelelést. Nem akadályozzák meg azt sem, hogy az MTF működtetője az abban a bekezdésben meghatározottakon túl további előírásokat szabjon meg.

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy a székhely szerinti illetékes hatóság a nyilvántartásból kivezethet egy MTF-et, a gyorsan növekvő kkv-k piaca minőségében, az alábbi esetek bármelyikében:

| a) | a piac működtetője kérelmezi a kivezetést; |
| --- | --- |

a)

a piac működtetője kérelmezi a kivezetést;

| b) | az MTF a (3) bekezdésben szereplő előírásoknak többé nem felel meg. |
| --- | --- |

b)

az MTF a (3) bekezdésben szereplő előírásoknak többé nem felel meg.

(6)   A tagállamok előírják, hogy ha egy székhely szerint illetékes hatóság e cikk szerint egy MTF-et a gyorsan növekvő kkv-k piacaként bejegyez vagy kivezet, erről a nyilvántartásról a lehető leghamarabb értesíti az EÉPH-t. Az EÉPH weboldalán közzéteszi a gyorsan növekvő kkv-k piacainak jegyzékét és a jegyzéket naprakészen tartja.

(7)   A tagállamok előírják, hogy amikor egy kibocsátó pénzügyi eszközét egy gyorsan növekvő kkv-piac kereskedésébe bevezetik, a pénzügyi eszköz egyidejűleg
  csak a kibocsátó kifejezett hozzájárulásával
  vehet részt a kereskedésben egy másik gyorsan növekvő kkv-piacon. Egy ilyen esetben azonban a kibocsátónak nincs semmi kötelme a vállalatirányítással vagy az induló, folyamatos és alkalmankénti közzétételekkel kapcsolatban az utóbbi kkv-piac tekintetében.

(8)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 94. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek tovább pontosítják a (3) bekezdés előírásait. Az intézkedéseknek figyelembe kell venniük, hogy az előírásoknak fenn kell tartaniuk a befektetők magas szintű védelmét ahhoz, hogy a befektetők bizalmát támogassák azokon a piacokon, miközben minimalizálják a piac kibocsátóira rótt adminisztrációs terheket.

III.   FEJEZET

A BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK JOGAI

36. cikk

A befektetési szolgáltatások nyújtásának és tevékenységek végzésének szabadsága

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy területükön az ezen irányelvnek megfelelően egy másik tagállam illetékes hatóságai által engedélyezett és felügyelt minden befektetési vállalkozás, illetve a 2006/48/EK irányelvnek megfelelően egy másik tagállam illetékes hatóságai által engedélyezett és felügyelt minden hitelintézet szabadon nyújthasson befektetési szolgáltatásokat és/vagy végezzen befektetési tevékenységeket, valamint kiegészítő szolgáltatásokat, feltéve, hogy engedélyük kiterjed az ilyen szolgáltatásokra és tevékenységekre. Kiegészítő szolgáltatást kizárólag valamely befektetési szolgáltatással és/vagy tevékenységgel együttesen lehet nyújtani.

A tagállamok az ezen irányelvben szabályozott kérdések tekintetében nem írnak elő további követelményeket az ilyen befektetési vállalkozás vagy hitelintézet számára.

(2)   Minden befektetési vállalkozásnak, amely először szándékozik szolgáltatásokat nyújtani vagy tevékenységeket végezni egy másik tagállam területén, vagy amelyik a már nyújtott szolgáltatásainak vagy tevékenységeinek körét meg akarja változtatni, a következő információkat kell eljuttatnia a székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságainak:

| a) | az a tagállam, amelyben működni szándékozik; |
| --- | --- |

a)

az a tagállam, amelyben működni szándékozik;

| b) | működési programja, ismertetve különösen az általa nyújtani szándékozott befektetési szolgáltatásokat és/vagy tevékenységeket, valamint kiegészítő szolgáltatásokat, valamint annak közlése, hogy alkalmazni kíván-e meghatalmazottakat azon tagállamok területén, ahol szolgáltatásokat szándékozik nyújtani. Amennyiben egy befektetési vállalkozás meghatalmazottakat kíván alkalmazni, a székhelye szerinti tagállamban tájékoztatnia kell a hatáskörrel rendelkező hatóságot azok személyéről. |
| --- | --- |

b)

működési programja, ismertetve különösen az általa nyújtani szándékozott befektetési szolgáltatásokat és/vagy tevékenységeket, valamint kiegészítő szolgáltatásokat, valamint annak közlése, hogy alkalmazni kíván-e meghatalmazottakat azon tagállamok területén, ahol szolgáltatásokat szándékozik nyújtani. Amennyiben egy befektetési vállalkozás meghatalmazottakat kíván alkalmazni, a székhelye szerinti tagállamban tájékoztatnia kell a hatáskörrel rendelkező hatóságot azok személyéről.

Ha a befektetési vállalkozás meghatalmazottakat kíván alkalmazni, a befektetési vállalkozás székhelye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága az erre vonatkozó információk beérkezésétől számított egy hónapon belül tájékoztatja a székhely szerinti tagállamnak a 83. cikk (1) bekezdése szerint kapcsolattartó pontként kijelölt illetékes hatóságát azon meghatalmazottak azonosításáról, akiket a befektetési vállalkozás szolgáltatásnyújtás céljából abban a tagállamban alkalmazni kíván. A fogadó tagállam az ilyen információkat nyilvánosságra hozza. Az 1095/2010/EU rendelet 35. cikkében megállapított eljárásnak és feltételeknek megfelelően az EÉPH hozzáférést kérhet ezekhez az információkhoz.

(3)   A székhely szerinti tagállam illetékes hatósága a kézhezvételétől számított egy hónapon belül továbbítja az információkat az 83. cikk (1) bekezdése szerint a fogadó tagállamban kapcsolattartási pontként kijelölt illetékes hatóságnak. A befektetési vállalkozás ekkor kezdheti meg a befektetési szolgáltatások vagy az érintett szolgáltatások nyújtását a fogadó tagállamban.

(4)   A (2) bekezdésnek megfelelően közölt adatok bármelyikének változása esetén a befektetési vállalkozás legalább egy hónappal a változás végrehajtása előtt írásbeli értesítést ad a változásról a székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságának. A székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai tájékoztatják a fogadó tagállam illetékes hatóságait az ilyen változásokról.

(5)   Amennyiben bármely hitelintézet befektetési szolgáltatásokat vagy tevékenységeket, valamint kiegészítő tevékenységeket kíván végezni az (1) bekezdésnek megfelelően, meghatalmazottakon keresztül, ezeknek a meghatalmazottaknak a személyazonosságát közölniük kell a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságával.

Amikor a hitelintézet meghatalmazottakat kíván alkalmazni, a hitelintézet székhelye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának kérésére egy hónapon belül tájékoztatást ad azon meghatalmazottak azonosításáról, akiket a hitelintézet abban a tagállamban a 83. cikk (1) bekezdésének megfelelően kapcsolattartóként alkalmazni kíván, a szolgáltatások biztosításához. A fogadó tagállam az ilyen információkat nyilvánosságra hozza.

(6)   A tagállamok további jogszabályi vagy közigazgatási követelmények nélkül engedélyezik a más tagállamokból származó, MTF-eket és OTF-eket működtető befektetési vállalkozások és piacműködtetők számára, hogy területükön megfelelő mechanizmusokat biztosítsanak ahhoz, hogy lehetővé tegyék a területükön letelepedett távoli felhasználók vagy résztvevők számára a rendszereikhez való hozzáférést, illetve azok használatát.

(7)   Az MTF-et működtető befektetési vállalkozás vagy piacműködtető tájékoztatja a székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságát arról a tagállamról, amelyben ilyen mechanizmusokat kíván fenntartani. Az MTF székhelye szerinti tagállam illetékes hatósága egy hónapon belül továbbítja ezen információkat azon tagállamnak, amelyben az MTF ilyen mechanizmusokat kíván fenntartani.

Az MTF székhelye szerinti tagállam illetékes hatósága az MTF-et fogadó tagállam illetékes hatóságának kérésére ésszerű időn belül tájékoztatást ad az MTF adott tagállamban letelepedett tagjainak vagy résztvevőinek kilétéről.

(8)   Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezetet dolgoz ki a (2), (4) és (7) bekezdés értelmében rendelkezésre bocsátandó információk pontos meghatározása céljából.

Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket
  [...]-ig (47)

  benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14.
  cikkének megfelelő
  elfogadására.

(9)   Az EÉPH végrehajtás-technikai standardtervezetet dolgoz ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából az információk (3), (4) és (7) bekezdéssel összhangban történő továbbításához.

Az EÉPH az említett végrehajtás-technikai standardtervezetet 2016. december 31-ig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottságra hatáskört kell ruházni az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

37. cikk

Fióktelep létesítése

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a területükön lehessen fióktelep létrehozása révén befektetési szolgáltatásokat és/vagy tevékenységeket, valamint kiegészítő szolgáltatásokat nyújtani ezen irányelvvel, illetve a 2006/48/EK irányelvvel összhangban, feltéve, hogy a befektetési vállalkozás vagy hitelintézet székhelye szerinti tagállamban kiadott engedély kiterjed az ilyen szolgáltatásokra és tevékenységekre. Kiegészítő szolgáltatást kizárólag valamely befektetési szolgáltatással és/vagy tevékenységgel együttesen lehet nyújtani.

A tagállamok az ezen irányelvben szabályozott kérdések tekintetében a (8) bekezdés alapján megengedett követelményeken kívül nem írhatnak elő további követelményeket a fióktelepek szervezetére és működésére.

(2)   A tagállamok előírják, hogy a másik tagállam területén fióktelepet létrehozni kívánó befektetési vállalkozás először értesítse a székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságát, és biztosítsa számára a következő információkat:

| a) | az a tagállam, amelynek területén a fióktelep létrehozását tervezi; |
| --- | --- |

a)

az a tagállam, amelynek területén a fióktelep létrehozását tervezi;

| b) | működési programja, amely egyebek között meghatározza a kínálandó befektetési szolgáltatásokat és/vagy tevékenységeket, valamint kiegészítő szolgáltatásokat, a fióktelep szervezeti felépítését, jelezve, hogy a fióktelep kíván-e meghatalmazottakat alkalmazni, és ha igen, kiket; |
| --- | --- |

b)

működési programja, amely egyebek között meghatározza a kínálandó befektetési szolgáltatásokat és/vagy tevékenységeket, valamint kiegészítő szolgáltatásokat, a fióktelep szervezeti felépítését, jelezve, hogy a fióktelep kíván-e meghatalmazottakat alkalmazni, és ha igen, kiket;

| c) | az a cím a fogadó tagállamban, ahol az iratok beszerezhetők; |
| --- | --- |

c)

az a cím a fogadó tagállamban, ahol az iratok beszerezhetők;

| d) | a fióktelep irányításáért felelős személyek neve. |
| --- | --- |

d)

a fióktelep irányításáért felelős személyek neve.

Ha a befektetési vállalkozás székhelye szerinti tagállamon kívüli tagállamban letelepedett meghatalmazottat kíván alkalmazni, az ilyen meghatalmazott a fióktelephez tartozik, és rá ezen irányelvnek a fióktelepre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.

(3)   Amennyiben a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságának a tervezett tevékenységeket figyelembe véve nincs oka kétségbe vonni a befektetési vállalkozás irányítási rendszerének kielégítő voltát vagy pénzügyi helyzetét, a kézhezvételtől számított három hónapon belül közli az összes információt a fogadó tagállamban az 83. cikk (1) bekezdésének megfelelően kapcsolattartó pontként kijelölt illetékes hatósággal, és megfelelően tájékoztatja a befektetési vállalkozást.

(4)   A székhely szerinti tagállam illetékes hatósága a (2) bekezdésben említett információkon kívül tájékoztatja a fogadó tagállam illetékes hatóságát azon akkreditált kártalanítási rendszer adatairól is, amelynek a 97/9/EK irányelvvel összhangban a befektetési vállalkozás tagja. A székhely szerinti tagállam illetékes hatósága tájékoztatja a fogadó tagállam illetékes hatóságát az adatokban bekövetkező változásokról.

(5)   Amennyiben a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága megtagadja, hogy az információkat közölje a fogadó tagállam illetékes hatóságával, az érintett befektetési vállalkozást az összes információ kézhezvételétől számított három hónapon belül tájékoztatja a megtagadás indokairól.

(6)   A fogadó tagállam illetékes hatósága értesítésének kézhezvételekor, vagy az ilyen közlés hiányában legkésőbb két hónappal azt követően, hogy a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága a közlést továbbította, a fióktelep létrehozható, és az üzleti tevékenységét megkezdheti.

(7)   Amennyiben bármely hitelintézet a székhelye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező meghatalmazottat kíván használni ahhoz, hogy befektetési szolgáltatásokat és/vagy tevékenységeket, valamint kiegészítő tevékenységeket végezzen ezzel az irányelvvel összhangban, erről a saját, székhely szerinti tagállamának illetékes hatóságát értesítenie kell.

Amennyiben a folytatni kívánt tevékenységeket figyelembe véve a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságának nincs oka kételkedni a pénzügyi intézmény vagy hitelintézet adminisztratív felépítésének és pénzügyi helyzetének megfelelőségében, az információk kézhezvételétől számított három hónapon belül közli azokat a fogadó tagállamnak a 83. cikk (1) bekezdésének megfelelően kapcsolattartóként kijelölt illetékes hatóságával, és ennek megfelelően tájékoztatja a hitelintézetet.

Amennyiben a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága megtagadja az információk közlését a fogadó tagállam illetékes hatóságával, a visszautasítását az érintett hitelintézet számára meg kell indokolnia az információ kézhezvételétől számított három hónapon belül.

A fogadó tagállam illetékes hatósága értesítésének kézhezvételekor, vagy az ilyen közlés hiányában legkésőbb két hónappal azt követően, hogy a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága a közlést továbbította, a meghatalmazott az üzleti tevékenységét megkezdheti. Az ilyen meghatalmazottra ezen irányelvnek a fióktelepekre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.

(8)   Azon tagállam illetékes hatósága, amelyben a fióktelep található, átveszi a felelősséget annak biztosítására, hogy a fióktelep által a területén nyújtott szolgáltatások megfeleljenek ezen irányelv 24., 25., 27. és 28., cikkében, az .../.../EU rendelet [MiFIR] 13–23. cikkében, illetve az azok alapján elfogadott intézkedésekben megállapított kötelezettségeknek.

A fióktelep fekvése szerinti tagállam illetékes hatóságának joga van megvizsgálni a fióktelep intézkedéseit, és szigorúan csak olyan változtatásokat kérhet, amelyek lehetővé teszik az illetékes hatóságnak, hogy ezen irányelv 24., 25. 27. és 28. cikkében, az .../.../EU rendelet [MiFIR] 13–23. cikkében, illetve az azok alapján elfogadott intézkedésekben foglalt kötelezettségek teljesítését érvényesítse, azon szolgáltatások, illetve tevékenységek tekintetében, amelyeket a fióktelep az ő területén nyújt.

(9)   Valamennyi tagállam rendelkezik arról, hogy amennyiben egy másik tagállamban engedélyezett befektetési vállalkozás fióktelepet hoz létre a területén, a befektetési vállalkozás székhelye szerinti tagállam illetékes hatósága hatáskörének gyakorlása során, a fogadó tagállam illetékes hatóságának tájékoztatását követően végezhessen helyszíni vizsgálatokat az adott fióktelepnél.

(10)   Amennyiben változás következik be a (2) bekezdéssel összhangban közölt információkban, a befektetési vállalkozás írásbeli értesítést küld az ilyen változásról a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságának, legalább egy hónappal a változás végrehajtása előtt. A fogadó tagállam illetékes hatóságát a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága értesíti a változásról.

(11)   Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezetet dolgoz ki a (2), (4) és (10) bekezdés értelmében rendelkezésre bocsátandó információk pontos meghatározása céljából.

Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket
  [...]-ig (48)

  benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14.
  cikkének megfelelően
  történő elfogadására.

(12)   Az EÉPH végrehajtás-technikai standardtervezetet dolgoz ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából az információk (3) és (10) bekezdéssel összhangban történő továbbításához.

Az EÉPH az említett végrehajtás-technikai standardtervezetet 2016. december 31-ig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottságra hatáskört kell ruházni az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

38. cikk

Hozzáférés a szabályozott piacokhoz

(1)   A tagállamok megkövetelik, hogy az ügyfélmegbízások végrehajtására, illetve sajátszámlás kereskedésre más tagállamban engedéllyel rendelkező befektetési vállalkozások a területükön lévő szabályozott piacokon jogosultak legyenek tagsági viszonyra vagy a piacokhoz való hozzáférésre a következő módok bármelyike révén:

| a) | közvetlenül, fióktelep létrehozásával a fogadó tagállamban; |
| --- | --- |

a)

közvetlenül, fióktelep létrehozásával a fogadó tagállamban;

| b) | a szabályozott piac távtagságával vagy a szabályozott piachoz távolról történő hozzáféréssel anélkül, hogy a szabályozott piac székhelye szerinti tagállamban le kellene telepedniük, amennyiben az adott piac kereskedési eljárásai és rendszerei nem igénylik a fizikai jelenlétet az ügyletek e piacon történő megkötéséhez. |
| --- | --- |

b)

a szabályozott piac távtagságával vagy a szabályozott piachoz távolról történő hozzáféréssel anélkül, hogy a szabályozott piac székhelye szerinti tagállamban le kellene telepedniük, amennyiben az adott piac kereskedési eljárásai és rendszerei nem igénylik a fizikai jelenlétet az ügyletek e piacon történő megkötéséhez.

(2)   A tagállamok az ezen irányelvben szabályozott kérdések tekintetében nem állapítanak meg további jogszabályi vagy közigazgatási előírásokat az (1) bekezdéssel rájuk ruházott jogot gyakorló befektetési vállalkozásokra.

39. cikk

Hozzáférés a központi partnerhez, az elszámolási és kiegyenlítési módok, valamint az elszámolási rendszer kijelölésének joga

(1)   A tagállamok megkövetelik, hogy a más tagállamból származó befektetési vállalkozások területükön rendelkezzenek hozzáférési jogosultsággal a központi partnerhez, az elszámolási és kiegyenlítési rendszerekhez, a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos ügyletek véglegesítése vagy véglegesítésének lebonyolítása érdekében.

A tagállamok megkövetelik, hogy e befektetési vállalkozások hozzáférése az ilyen mechanizmusokhoz ugyanazon megkülönböztetésmentes, átlátható és objektív szempontoktól függjön, mint amelyek a helyi résztvevőkre vonatkoznak. A tagállamok nem korlátozhatják az ilyen mechanizmusok használatát a területükön lévő szabályozott piacon vagy MTF-en vagy OTF-en megkötött, pénzügyi eszközökkel kapcsolatos ügyletek elszámolására és kiegyenlítésére.

(2)   A tagállamok megkövetelik, hogy a területükön lévő szabályozott piacok minden tagjuknak vagy résztvevőjüknek kínálják fel az adott szabályozott piacon megkötött, pénzügyi eszközökkel kapcsolatos ügyletek kiegyenlítési rendszere kijelölésének jogát a következő feltételekkel:

| a) | az adott ügylet hatékony és gazdaságos kiegyenlítésének biztosításához szükséges összeköttetések és megoldások a kijelölt elszámolási rendszer és bármely más rendszer vagy létesítmény között; |
| --- | --- |

a)

az adott ügylet hatékony és gazdaságos kiegyenlítésének biztosításához szükséges összeköttetések és megoldások a kijelölt elszámolási rendszer és bármely más rendszer vagy létesítmény között;

| b) | a szabályozott piac felügyeletéért felelős illetékes hatóság arra vonatkozó egyetértése, hogy a szabályozott piacon megkötött ügyletek kiegyenlítésének technikai feltételei a szabályozott piac által kijelölt elszámolási rendszeren kívüli rendszerben olyanok, hogy lehetővé teszik a pénzügyi piacok zavartalan és rendezett működését. |
| --- | --- |

b)

a szabályozott piac felügyeletéért felelős illetékes hatóság arra vonatkozó egyetértése, hogy a szabályozott piacon megkötött ügyletek kiegyenlítésének technikai feltételei a szabályozott piac által kijelölt elszámolási rendszeren kívüli rendszerben olyanok, hogy lehetővé teszik a pénzügyi piacok zavartalan és rendezett működését.

A szabályozott piac illetékes hatóságának ilyen értékelése nem sértheti a nemzeti központi bankok mint az elszámolási rendszerek felügyeleti szerve vagy pedig az ilyen rendszerek más felügyeleti hatóságai illetékességi körét. Az illetékes hatóság figyelembe veszi az ilyen intézmények által már gyakorolt felügyeletet annak érdekében, hogy elkerülje az ellenőrzés szükségtelen megkettőzését.

40. cikk

A központi partnerre, az elszámolási és kiegyenlítési megállapodásokra vonatkozó rendelkezések az MTF-ek tekintetében

(1)   A tagállamok nem akadályozzák meg az MTF-et működtető befektetési vállalkozásokat és piacműködtetőket abban, hogy megfelelő megállapodásokat kössenek egy másik tagállamban lévő központi partnerrel, elszámolóházzal vagy elszámolási rendszerrel abból a célból, hogy rendszereik keretében a piaci résztvevők által végrehajtott valamennyi vagy néhány ügylet elszámolását és/vagy kiegyenlítését biztosítsák.

(2)   Az MTF-et működtető befektetési vállalkozások és piacműködtetők illetékes hatósága nem kifogásolhatja a másik tagállamban lévő központi partner, elszámolóház és/vagy elszámolási rendszer használatát, kivéve, ha ez bizonyíthatóan szükséges az adott MTF rendezett működésének fenntartásához, figyelembe véve a 39. cikk (2) bekezdésében az elszámolási rendszerekre megállapított feltételeket.

Az ellenőrzés szükségtelen megkettőzésének elkerülése érdekében az illetékes hatóság figyelembe veszi az érintett központi bankok, mint az elszámolási és kiegyenlítési rendszerek felügyeleti szervei vagy más, az ilyen rendszerekben illetékességgel rendelkező felügyeleti hatóságok által gyakorolt felügyeletet.

IV.   FEJEZET

SZOLGÁLTATÁSOK NYÚJTÁSA HARMADIK ORSZÁGBELI VÁLLALKOZÁSOK RÉSZÉRŐL

1.   SZAKASZ

FIÓKTELEP LÉTESÍTÉSÉVEL JÁRÓ SZOLGÁLTATÁSNYÚJTÁS VAGY TEVÉKENYSÉG

41. cikk

Fióktelep létesítése

(1)   Azon harmadik országbeli vállalkozásoknak, amelyek fióktelepen keresztül befektetési szolgáltatásokat kívánnak nyújtani
  vagy befektetési tevékenységet kívánnak folytatni
  kiegészítő tevékenységekkel együtt, a tagállam területén erre az adott tagállam illetékes hatóságaitól előzetesen engedélyt kell kapniuk, a következő rendelkezések szerint:

| a) | a Bizottság a (3) bekezdéssel összhangban határozatot fogad el; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság a (3) bekezdéssel összhangban határozatot fogad el;

| b) | azoknak a szolgáltatásoknak a végzése, amelyekre a harmadik országbeli vállalkozás engedélyt kér, engedélyköteles és felügyelet alá tartozik abban a harmadik országban, ahol a vállalkozás székhelye van, és a kérelmező vállalkozás megfelelően engedélyezett. Azt a harmadik országot, ahol a harmadik országbeli vállalkozás székhelye van, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni pénzügyi akciócsoport nem minősítette nem együttműködő országnak és területnek; |
| --- | --- |

b)

azoknak a szolgáltatásoknak a végzése, amelyekre a harmadik országbeli vállalkozás engedélyt kér, engedélyköteles és felügyelet alá tartozik abban a harmadik országban, ahol a vállalkozás székhelye van, és a kérelmező vállalkozás megfelelően engedélyezett. Azt a harmadik országot, ahol a harmadik országbeli vállalkozás székhelye van, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni pénzügyi akciócsoport nem minősítette nem együttműködő országnak és területnek;

| c) | vannak együttműködési megállapodások, amelyek tartalmaznak rendelkezéseket az információcsere szabályaira, a piac integritásának megőrzése és a befektetők érdekeinek védelme érdekében,
  a létesítendő fióktelep helye szerinti
  tagállam illetékes hatóságai és annak a harmadik országnak az illetékes felügyeleti hatóságai között, ahol a vállalkozás székhelye van; |
| --- | --- |

c)

vannak együttműködési megállapodások, amelyek tartalmaznak rendelkezéseket az információcsere szabályaira, a piac integritásának megőrzése és a befektetők érdekeinek védelme érdekében,
  a létesítendő fióktelep helye szerinti
  tagállam illetékes hatóságai és annak a harmadik országnak az illetékes felügyeleti hatóságai között, ahol a vállalkozás székhelye van;

| d) | elegendő indulótőke áll a fióktelep szabad rendelkezésére; |
| --- | --- |

d)

elegendő indulótőke áll a fióktelep szabad rendelkezésére;

| e) | egy vagy több, a fióktelep vezetéséért felelős személyt kineveztek, és ők megfelelnek a 9. cikk (1) bekezdése szerinti követelménynek; |
| --- | --- |

e)

egy vagy több, a fióktelep vezetéséért felelős személyt kineveztek, és ők megfelelnek a 9. cikk (1) bekezdése szerinti követelménynek;

| f) | az a harmadik ország, ahol a harmadik országbeli vállalkozás székhelye van, megállapodást írt alá azzal a tagállammal, ahol a fióktelep létesülne, amely megállapodás teljes mértékben megfelel az OECD jövedelem- és tőkeadózási modellegyezményének 26. cikkében rögzített standardoknak, és tényleges információcserét biztosít adózási ügyekben, ideértve a multilaterális adóegyezményeket, ha van ilyen; |
| --- | --- |

f)

az a harmadik ország, ahol a harmadik országbeli vállalkozás székhelye van, megállapodást írt alá azzal a tagállammal, ahol a fióktelep létesülne, amely megállapodás teljes mértékben megfelel az OECD jövedelem- és tőkeadózási modellegyezményének 26. cikkében rögzített standardoknak, és tényleges információcserét biztosít adózási ügyekben, ideértve a multilaterális adóegyezményeket, ha van ilyen;

| g) | a vállalkozás
  az engedélyezés időpontjában a
  97/9/EK ▐ irányelv alapján engedélyezett vagy elismert befektetőkártalanítási
  rendszerhez tartozik
  . |
| --- | --- |

g)

a vállalkozás
  az engedélyezés időpontjában a
  97/9/EK ▐ irányelv alapján engedélyezett vagy elismert befektetőkártalanítási
  rendszerhez tartozik
  .

(2)   A tagállamok előírják, hogy egy harmadik országbeli vállalkozásnak, amely szolgáltatásokat vagy tevékenységeket kíván végezni – kiegészítő tevékenységekkel együtt – lakossági ügyfelek
  vagy a II. melléklet II. szakasza értelmében vett szakmai ügyfelek
  számára az adott tagállamok területén, fióktelepet kell létesítenie az
  Európai
  Unió területén.

(3)   A 95.
  cikk (2) bekezdésében
  említett
  vizsgálóbizottsági
  eljárásnak megfelelően a Bizottság ▐ harmadik országgal kapcsolatos határozatot
  fogad el
  ,
  amely megállapítja, hogy az adott
  harmadik ország jogi és felügyeleti rendszerei
  biztosítják-e
  , hogy az ott engedélyezett vállalkozások megfeleljenek az ezen irányelvből, az .../.../EU [MiFIR] rendeletből és a 2006/49/EK irányelvből, valamint azok végrehajtási intézkedéseiből adódó, jogilag kötelező előírásoknak, és ▐ az adott harmadik ország biztosítja az ezen irányelvnek megfelelően engedélyezett befektetési vállalkozások tekintetében a prudenciális keret
  ténylegesen
  egyenértékűként történő
  és
  kölcsönös elismerését.

A harmadik ország prudenciális kerete
  egyenértékű hatásúnak
  tekinthető, ha a keret megfelel az alábbi összes feltételnek:

| a) | az adott harmadik országban befektetési szolgáltatásokat nyújtó és tevékenységeket végző vállalkozások engedélykötelesek, és azok folyamatos tényleges felügyelet és jogalkalmazás hatálya alatt állnak; |
| --- | --- |

a)

az adott harmadik országban befektetési szolgáltatásokat nyújtó és tevékenységeket végző vállalkozások engedélykötelesek, és azok folyamatos tényleges felügyelet és jogalkalmazás hatálya alatt állnak;

| b) | az adott harmadik országban befektetési szolgáltatásokat nyújtó és tevékenységeket végző vállalkozásokra megfelelő tőkekövetelmény, valamint a részvényesekre és a vezető testületük tagjaira megfelelő követelmények vonatkoznak; |
| --- | --- |

b)

az adott harmadik országban befektetési szolgáltatásokat nyújtó és tevékenységeket végző vállalkozásokra megfelelő tőkekövetelmény, valamint a részvényesekre és a vezető testületük tagjaira megfelelő követelmények vonatkoznak;

| c) | a befektetési szolgáltatásokat nyújtó és tevékenységeket végző vállalkozásokra a belső ellenőrzési funkciók területén megfelelő szervezeti követelmények vonatkoznak; |
| --- | --- |

c)

a befektetési szolgáltatásokat nyújtó és tevékenységeket végző vállalkozásokra a belső ellenőrzési funkciók területén megfelelő szervezeti követelmények vonatkoznak;

| d) | a piac átláthatósága és integritása biztosított a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció révén történő piaci visszaélések megakadályozása révén. |
| --- | --- |

d)

a piac átláthatósága és integritása biztosított a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció révén történő piaci visszaélések megakadályozása révén.

A Bizottság az e bekezdéssel összhangban hozott határozatainak hatályát korlátozhatja az egy vagy több pénzügyi eszközzel kapcsolatban egy vagy több meghatározott befektetési szolgáltatást nyújtó, illetve egy vagy több meghatározott befektetési tevékenységet végző befektetési vállalkozásokra vagy piacműködtetőkre.

A harmadik országbeli vállalkozás az (1) bekezdés alkalmazásában akkor engedélyezhető, ha olyan kategóriába tartozik, amelyre a Bizottság határozatának hatálya kiterjed.

(4)   Az (1) bekezdésben említett harmadik országbeli vállalkozás annak a tagállamnak az illetékes hatóságához nyújtja be kérelmét, ahol fióktelepet kíván létrehozni azt követően, hogy a Bizottság határozatot fogadott el arról, hogy az adott harmadik ország, amelyben a harmadik országbeli vállalkozás működését engedélyezték, a (3) bekezdésben leírt követelményekkel egyenértékű jogi és felügyeleti kerettel rendelkezik.

42. cikk

Tájékoztatási kötelezettség

Egy harmadik országbeli vállalkozásnak, amely engedélyt kíván szerezni ahhoz, hogy befektetési szolgáltatásokat
  nyújtson
  vagy
  ilyen
  tevékenységeket végezzen kiegészítő tevékenységekkel együtt egy tagállam területén, a következőket kell biztosítania azon tagállam illetékes hatóságainak:

| a) | az érintett harmadik országban a felügyeletéért illetékes hatóság nevét és címét. Amikor egynél több hatóság felel a felügyeletért, az illetékesség vonatkozó területeit meg kell adni; |
| --- | --- |

a)

az érintett harmadik országban a felügyeletéért illetékes hatóság nevét és címét. Amikor egynél több hatóság felel a felügyeletért, az illetékesség vonatkozó területeit meg kell adni;

| b) | minden fontos adatot a vállalkozásról (a nevét, jogi formáját, bejegyzett székhelyét és címét, a vezető testület tagjait, a fontos részvényeseket) és a befektetési szolgáltatásokat és/vagy tevékenységeket, valamint a végzendő kiegészítő szolgáltatásokat meghatározó működési tervet és a fióktelep szervezeti felépítését, ideértve a lényeges működési funkciók bármiféle harmadik vállalkozásoknak történő kiszervezésének ismertetését; |
| --- | --- |

b)

minden fontos adatot a vállalkozásról (a nevét, jogi formáját, bejegyzett székhelyét és címét, a vezető testület tagjait, a fontos részvényeseket) és a befektetési szolgáltatásokat és/vagy tevékenységeket, valamint a végzendő kiegészítő szolgáltatásokat meghatározó működési tervet és a fióktelep szervezeti felépítését, ideértve a lényeges működési funkciók bármiféle harmadik vállalkozásoknak történő kiszervezésének ismertetését;

| c) | a fióktelep vezetéséért felelős személyek nevét, és a vonatkozó dokumentumokat, amelyek bemutatják, hogy a 9. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményeknek megfelelnek. |
| --- | --- |

c)

a fióktelep vezetéséért felelős személyek nevét, és a vonatkozó dokumentumokat, amelyek bemutatják, hogy a 9. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményeknek megfelelnek.

| d) | tájékoztatást az indulótőkéről, amely a fióktelep szabad rendelkezésére áll; |
| --- | --- |

d)

tájékoztatást az indulótőkéről, amely a fióktelep szabad rendelkezésére áll;

43. cikk

Az engedély megadása

(1)   Annak a tagállamnak az illetékes hatósága, amelyben egy harmadik országbeli vállalkozás a fióktelepét
  létrehozta vagy
  létre akarja hozni, az engedélyt csak akkor adja meg, ha a következő feltételek teljesülnek:

| a) | az illetékes hatóság meggyőződött arról, hogy a 41. cikk szerinti feltételek teljesültek; |
| --- | --- |

a)

az illetékes hatóság meggyőződött arról, hogy a 41. cikk szerinti feltételek teljesültek;

| b) | az illetékes hatóság meggyőződött arról, hogy a harmadik országbeli vállalkozás képes lesz a
  (2)
  bekezdés szerinti rendelkezéseknek megfelelni. |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóság meggyőződött arról, hogy a harmadik országbeli vállalkozás képes lesz a
  (2)
  bekezdés szerinti rendelkezéseknek megfelelni.

| ba) | az illetékes hatóság megelégedettséggel nyugtázza, hogy a harmadik országbeli vállalkozás az Európai Unión belüli befektetési szolgáltatásainak és befektetési tevékenységeinek számottevő hányadát abban a tagállamban kívánja nyújtani, illetve végezni, amelyben a fióktelep létesítését kezdeményezte. |
| --- | --- |

ba)

az illetékes hatóság megelégedettséggel nyugtázza, hogy a harmadik országbeli vállalkozás az Európai Unión belüli befektetési szolgáltatásainak és befektetési tevékenységeinek számottevő hányadát abban a tagállamban kívánja nyújtani, illetve végezni, amelyben a fióktelep létesítését kezdeményezte.

Az illetékes hatóságok
  a hiánytalan kérelem benyújtását követően hat hónapon belül
  tájékoztatják a harmadik országbeli vállalkozást
  az engedély megadásáról vagy a kérelem elutasításáról.

(2)   A harmadik országbeli vállalkozás fióktelepe, amely az engedélyt az (1) bekezdés szerint megkapta, megfelel ezen irányelv 16., 17.,
  18., 19., 20.,
  23., 24., 25., 27. cikkének, 28. cikke (1) bekezdésének,
  továbbá
  30.,
  31., 32. és 34. cikkének
  , valamint a(z) .../.../EU [MiFIR] rendelet
  3
  –23. cikkének, és az ezek alapján elfogadott intézkedéseknek, és az illetékes hatóság felügyelete alá fog tartozni abban a tagállamban, ahol az engedélyt megadták.

A tagállamok nem állapíthatnak meg semmiféle további előírást a fióktelep szervezetével és működésével kapcsolatban az ezen irányelv hatálya alá tartozó ügyekben.

44. cikk

Szolgáltatásnyújtás és tevékenységek más tagállamokban

(1)   Az a harmadik országbeli vállalkozás, amely a 43. cikk szerinti engedélyt megkapta, az engedélyben szereplő szolgáltatásokat és tevékenységeket
  az Európai Unió
  más
  tagállamaiban is nyújthatja, illetve végezheti,
  új fióktelepek létesítése nélkül ▐. E célból a következő információkat kell közölnie annak a tagállamnak az illetékes hatóságával, ahol a fióktelep létesült:

| a) | az a tagállam, amelyben működni szándékozik; |
| --- | --- |

a)

az a tagállam, amelyben működni szándékozik;

| b) | működési programja, ismertetve különösen az általa abban a tagállamban nyújtani szándékozott befektetési szolgáltatásokat vagy tevékenységeket, valamint a kiegészítő szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

b)

működési programja, ismertetve különösen az általa abban a tagállamban nyújtani szándékozott befektetési szolgáltatásokat vagy tevékenységeket, valamint a kiegészítő szolgáltatásokat.

A fióktelep székhelye szerinti tagállam illetékes hatósága a tájékoztatás kézhezvételétől számított egy hónapon belül megküldi azt a fogadó tagállam – a 83. cikk (1) bekezdésében kapcsolattartóként kijelölt – illetékes hatóságának. A harmadik országbeli vállalkozás ekkor kezdheti meg a szolgáltatások vagy az érintett szolgáltatások nyújtását a fogadó tagállamban.

Az első albekezdésnek megfelelően közölt adatok bármelyikének változása esetén a harmadik országbeli vállalkozás legalább egy hónappal a változás végrehajtása előtt írásbeli értesítést ad a változásról azon tagállam illetékes hatóságának, ahol a fióktelep létesült. A fióktelep székhelye szerinti tagállam illetékes hatósága tájékoztatja ezekről a változásokról a fogadó tagállam illetékes hatóságát.

A vállalkozás továbbra is annak a tagállamnak a felügyelete alá tartozik, ahol a 43. cikkel összhangban a fióktelep létesült.

(2)   Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki, amelyek meghatározzák:

| a) | a 41. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett együttműködési megállapodások minimális tartalmát, annak biztosítására, hogy az engedélyt harmadik országbeli vállalkozásoknak kiadó tagállami illetékes hatóságok ezen irányelv szerinti összes felügyeleti jogköreiket gyakorolhassák; |
| --- | --- |

a)

a 41. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett együttműködési megállapodások minimális tartalmát, annak biztosítására, hogy az engedélyt harmadik országbeli vállalkozásoknak kiadó tagállami illetékes hatóságok ezen irányelv szerinti összes felügyeleti jogköreiket gyakorolhassák;

| b) | a működési program részletes tartalmát, amint azt a 42. cikk b) pontja előírja; |
| --- | --- |

b)

a működési program részletes tartalmát, amint azt a 42. cikk b) pontja előírja;

| c) | a fióktelep vezetésére vonatkozó dokumentumok tartalmát, amint azt a 42. cikk c) pontja előírja; |
| --- | --- |

c)

a fióktelep vezetésére vonatkozó dokumentumok tartalmát, amint azt a 42. cikk c) pontja előírja;

| d) | a fióktelep szabad rendelkezésére álló induló tőkére vonatkozó tájékoztatás részletes tartalmát, amint azt a 42. cikk d) pontja előírja. |
| --- | --- |

d)

a fióktelep szabad rendelkezésére álló induló tőkére vonatkozó tájékoztatás részletes tartalmát, amint azt a 42. cikk d) pontja előírja.

Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket
  [...]-ig (49)



  benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14.
  cikkének megfelelő
  elfogadására.

(3)   Az EÉPH végrehajtás-technikai standardtervezetet dolgoz ki a szóban forgó bekezdésekben előírt információ nyújtására és az értesítésre szolgáló egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából.

Az EÉPH az említett végrehajtás-technikai standardtervezeteket
  [...] (50)-ig
  benyújtja a Bizottságnak.

A Bizottságra hatáskört kell ruházni az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 94. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a fióktelep számára szabadon rendelkezésre álló, elégséges induló tőke értékelési feltételeinek meghatározásával kapcsolatban a fióktelep által végzett befektetési szolgáltatások és tevékenységek, valamint azon ügyfelek típusának figyelembe vételével, akik vagy amelyek számára azokat végzik.

2.   SZAKASZ

AZ ENGEDÉLYEK NYILVÁNTARTÁSBA VÉTELE ÉS VISSZAVONÁSA

45. cikk

Nyilvántartásba vétel

A 41. cikknek megfelelően a tagállamok az engedélyezett
  harmadik országbeli
  vállalkozásokat nyilvántartásba veszik. A nyilvántartás nyilvánosan hozzáférhető, és információkat tartalmaz azon szolgáltatásokról vagy tevékenységekről, amelyek végzésére a harmadik országbeli vállalkozások engedéllyel rendelkeznek. A jegyzéket rendszeresen naprakésszé kell tenni. Minden engedélyről értesíteni kell az EÉPH-t.

Az EÉPH jegyzéket készít az összes harmadik országbeli vállalkozásokról, amelynek engedélye van szolgáltatások és tevékenységek végzésére az
  Európai
  Unióban. A jegyzék információkat tartalmaz azon szolgáltatásokról vagy tevékenységekről, amelyekre a nem uniós befektetési vállalkozás engedéllyel rendelkezik, és a jegyzéket rendszeresen naprakésszé kell tenni. Az EÉPH e jegyzéket saját honlapján közzéteszi és frissíti azt.

46. cikk

Az engedély visszavonása

Az illetékes hatóság, amely a 43. cikk szerinti engedélyt megadta,
  visszavonhatja az
  engedélyt,
  ha a harmadik országbeli
  vállalkozás:

| a) | 12 hónapon belül nem használja fel az engedélyt, kifejezetten lemond az engedélyről, vagy az előző hat hónapban nem végzett befektetési szolgáltatásokat vagy nem hajtott végre befektetési tevékenységet, kivéve, ha az érintett tagállam rendelkezett arról, hogy ezekben az esetekben az engedély érvényét veszti; |
| --- | --- |

a)

12 hónapon belül nem használja fel az engedélyt, kifejezetten lemond az engedélyről, vagy az előző hat hónapban nem végzett befektetési szolgáltatásokat vagy nem hajtott végre befektetési tevékenységet, kivéve, ha az érintett tagállam rendelkezett arról, hogy ezekben az esetekben az engedély érvényét veszti;

| b) | valótlan nyilatkozatok tételével, vagy más szabálytalan eszköz igénybevételével szerezte meg az engedélyt; |
| --- | --- |

b)

valótlan nyilatkozatok tételével, vagy más szabálytalan eszköz igénybevételével szerezte meg az engedélyt;

| c) | már nem felel meg azoknak a feltételeknek, amelyek alapján az engedélyt megadták; |
| --- | --- |

c)

már nem felel meg azoknak a feltételeknek, amelyek alapján az engedélyt megadták;

| d) | súlyosan és módszeresen megsértette az ezen irányelv alapján elfogadott, a befektetési vállalkozások működési feltételeit szabályozó és a harmadik országbeli vállalkozásokra alkalmazandó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

d)

súlyosan és módszeresen megsértette az ezen irányelv alapján elfogadott, a befektetési vállalkozások működési feltételeit szabályozó és a harmadik országbeli vállalkozásokra alkalmazandó rendelkezéseket;

| e) | azon esetek bármelyikének hatálya alá tartozik, ennek az irányelvnek a hatókörén kívül eső ügyekben, amikor a nemzeti jog a visszavonást előírja. |
| --- | --- |

e)

azon esetek bármelyikének hatálya alá tartozik, ennek az irányelvnek a hatókörén kívül eső ügyekben, amikor a nemzeti jog a visszavonást előírja.

Minden engedély visszavonásáról értesíteni kell az EÉPH-t.

A visszavonást a 45. cikk alapján létrehozott jegyzékben 5 éven át közzéteszik.

III.   CÍM

SZABÁLYOZOTT PIACOK

47. cikk

Engedélyezés és alkalmazandó jog

(1)   A tagállamok csak olyan rendszereket engedélyeznek szabályozott piacként, amelyek megfelelnek e cím rendelkezéseinek.

A szabályozott piac engedélye kizárólag akkor adható meg, ha az illetékes hatóság meggyőződött arról, hogy mind a piacműködtető, mind a szabályozott piac rendszerei megfelelnek legalább az e címben megállapított követelményeknek.

Azon jogi személyiségű szabályozott piacok esetében, amelyeket a szabályozott piacon kívüli piacműködtető irányít vagy üzemeltet, a tagállamok meghatározzák, hogy az ezen irányelv szerint a piacműködtetőre háruló különböző kötelezettségek miként oszlanak meg a szabályozott piac és a piacműködtető között.

A szabályozott piac működtetőjének meg kell adnia minden információt, beleértve egyebek között az üzleti tevékenység tervezett fajtáit és a szervezeti felépítést rögzítő működési programot, amely szükséges ahhoz, hogy az illetékes hatóság meggyőződhessen arról, hogy a szabályozott piac az induló engedély időpontjában létrehozott minden szükséges mechanizmust ahhoz, hogy az e cím rendelkezései alapján ráháruló kötelezettségeknek eleget tegyen.

(2)   A tagállamok megkövetelik a szabályozott piac működtetőjétől, hogy az illetékes hatóság felügyelete mellett végezze el a szabályozott piac szervezéséhez és üzemeltetéséhez kapcsolódó feladatokat. A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóság rendszeresen vizsgálja felül a szabályozott piacok e cím rendelkezéseinek való megfelelését. Biztosítják azt is, hogy az illetékes hatóságok kísérjék figyelemmel, hogy a szabályozott piacok mindenkor megfelelnek-e az e cím alapján megállapított induló engedély feltételeinek.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a piacműködtető feleljen annak biztosításáért, hogy az általa irányított szabályozott piacok megfelelnek az e címben megállapított összes követelménynek.

A tagállamok azt is biztosítják, hogy a piacműködtető jogosult legyen azon jogokat gyakorolni, amelyek megfelelnek az általa ezen irányelv erejénél fogva irányított szabályozott piac jogainak.

(4)   A 2003/6/EK irányelv vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül a szabályozott piac rendszerei keretében folytatott kereskedésre irányadó jog a szabályozott piac székhelye szerinti tagállam joga.

(5)   Az illetékes hatóság visszavonhatja a szabályozott piacnak kiadott engedélyt, amennyiben a szabályozott piac:

| a) | 12 hónapon belül nem használja fel engedélyét, arról kifejezetten lemond, vagy nem működött az előző hat hónap során, kivéve, ha az érintett tagállam előírta, hogy ilyen esetekben az engedély érvényét veszti; |
| --- | --- |

a)

12 hónapon belül nem használja fel engedélyét, arról kifejezetten lemond, vagy nem működött az előző hat hónap során, kivéve, ha az érintett tagállam előírta, hogy ilyen esetekben az engedély érvényét veszti;

| b) | valótlan nyilatkozatok tételével, vagy más szabálytalan eszköz igénybevételével szerezte meg az engedélyt; |
| --- | --- |

b)

valótlan nyilatkozatok tételével, vagy más szabálytalan eszköz igénybevételével szerezte meg az engedélyt;

| c) | már nem felel meg azoknak a feltételeknek, amelyek alapján az engedélyt megadták; |
| --- | --- |

c)

már nem felel meg azoknak a feltételeknek, amelyek alapján az engedélyt megadták;

| d) | súlyosan és rendszeresen megsértette az ezen irányelv alapján elfogadott rendelkezéseket; |
| --- | --- |

d)

súlyosan és rendszeresen megsértette az ezen irányelv alapján elfogadott rendelkezéseket;

| e) | minden olyan esetben, amelyek vonatkozásában a nemzeti jog a visszavonásról rendelkezik. |
| --- | --- |

e)

minden olyan esetben, amelyek vonatkozásában a nemzeti jog a visszavonásról rendelkezik.

(6)   Az EÉPH-t bármely engedély visszavonásáról értesíteni kell.

48. cikk

A szabályozott piac irányítására vonatkozó követelmények

(1)   
  Bármely
  piacműködtető vezető testülete tagjainak mindenkor kellően jó hírnévvel kell rendelkeznie, elegendő ismeret, készség és tapasztalat birtokában kell lennie és elegendő időt kell feladatai ellátására fordítania.

A vezető testület
  valamennyi tagjának
  különösen a következő követelményeknek kell megfelelniük:

| a) | elegendő időt
  fordít
  funkciói ellátására.
  A vezető testület valamely tagja által egy időben betölthető igazgatói tisztségek számának meghatározásakor figyelembe kell venni az egyéni körülményeket és az intézmény tevékenységeinek jellegét, körét és összetettségét.




  A méretüknél, belső szervezetüknél, valamint tevékenységük jellegénél, hatókörénél és összetettségénél fogva jelentős piacműködtetők vezető testületének tagjai
  az alábbi kombinációk közül nem ötvözhetnek egy időben egynél többet:






  i. | egy ügyvezető igazgatói
  tisztség
  ;
  vagy |
| --- | --- | --- |

a)

elegendő időt
  fordít
  funkciói ellátására.
  A vezető testület valamely tagja által egy időben betölthető igazgatói tisztségek számának meghatározásakor figyelembe kell venni az egyéni körülményeket és az intézmény tevékenységeinek jellegét, körét és összetettségét.

A méretüknél, belső szervezetüknél, valamint tevékenységük jellegénél, hatókörénél és összetettségénél fogva jelentős piacműködtetők vezető testületének tagjai
  az alábbi kombinációk közül nem ötvözhetnek egy időben egynél többet:

i.

egy ügyvezető igazgatói
  tisztség
  ;
  vagy

| ii. | két
  nem ügyvezető igazgatói
  tisztség
  . |
| --- | --- |

ii.

két
  nem ügyvezető igazgatói
  tisztség
  .

Az
  alábbiakban betöltött
  ügyvezető vagy nem ügyvezető igazgatói tisztségeket egyetlen igazgatói tisztségnek kell tekinteni
  :

| i. | egyazon csoporton belül; |
| --- | --- |

i.

egyazon csoporton belül;

| ii. | olyan intézményeken belül, amelyek:








  — | ugyanannak az intézményvédelmi programnak a tagjai, amennyiben a .../2012/EU rendelet [a tőkekövetelményekről szóló IV. rendelet] 108. cikke (7) bekezdésének feltételei teljesülnek, |
| --- | --- | --- |

ii.

olyan intézményeken belül, amelyek:

—

ugyanannak az intézményvédelmi programnak a tagjai, amennyiben a .../2012/EU rendelet [a tőkekövetelményekről szóló IV. rendelet] 108. cikke (7) bekezdésének feltételei teljesülnek,

| — | amelyekkel a .../2012/EU rendelet [a tőkekövetelményekről szóló IV. rendelet] 108. cikke (6) bekezdése szerinti kapcsolatokkal rendelkeznek; vagy |
| --- | --- |

—

amelyekkel a .../2012/EU rendelet [a tőkekövetelményekről szóló IV. rendelet] 108. cikke (6) bekezdése szerinti kapcsolatokkal rendelkeznek; vagy

| iii. | azon vállalkozásokon belül (beleértve a nem pénzügyi intézményeket), melyekben az intézmény minősített többséggel rendelkezik.


  ▐ |
| --- | --- |

iii.

azon vállalkozásokon belül (beleértve a nem pénzügyi intézményeket), melyekben az intézmény minősített többséggel rendelkezik.

▐

| b) | a szabályozott piac tevékenységeinek, és különösen a tevékenységekben rejlő fő kockázatoknak a megértéséhez megfelelő kollektív tudással, készségekkel és tapasztalattal rendelkezik. |
| --- | --- |

b)

a szabályozott piac tevékenységeinek, és különösen a tevékenységekben rejlő fő kockázatoknak a megértéséhez megfelelő kollektív tudással, készségekkel és tapasztalattal rendelkezik.

| c) | tisztességesen, befolyásolástól mentesen és önállóan cselekszik, hogy ▐ a felső vezetés döntéseit ténylegesen értékelje és
  feltételesen kezelje, valamint hogy hatékonyan ellenőrizze és felügyelje a vezetés döntéshozatalát
  .
  A ▐ piacműködtetők megfelelő erőforrásokat
  fordítanak
  a vezető testület tagjainak beiktatására és képzésére. |
| --- | --- |

c)

tisztességesen, befolyásolástól mentesen és önállóan cselekszik, hogy ▐ a felső vezetés döntéseit ténylegesen értékelje és
  feltételesen kezelje, valamint hogy hatékonyan ellenőrizze és felügyelje a vezetés döntéshozatalát
  .

A ▐ piacműködtetők megfelelő erőforrásokat
  fordítanak
  a vezető testület tagjainak beiktatására és képzésére.

| ca) | biztosítja, hogy hatékony rendszerek működjenek a piacműködtető és a szabályozott piac vagy tagjai közötti összeférhetetlenség azonosítására és kezelésére, valamint megfelelő rendszereket működtet és tart fenn a különböző üzleti funkciók szétválasztására. |
| --- | --- |

ca)

biztosítja, hogy hatékony rendszerek működjenek a piacműködtető és a szabályozott piac vagy tagjai közötti összeférhetetlenség azonosítására és kezelésére, valamint megfelelő rendszereket működtet és tart fenn a különböző üzleti funkciók szétválasztására.

(2)   A tagállamok előírják, hogy egy szabályozott piac működtetői hozzanak létre egy jelölő bizottságot, amely értékeli az első bekezdésben foglalt rendelkezéseknek való megfelelést, és ajánlásokat tesz, szükség szerint, értékelésük alapján. A jelölő bizottság a vezető testület olyan tagjaiból áll, akik az érintett piacműködtetőben nem látnak el semmilyen vezetői feladatot.

Az illetékes hatóságok engedélyezhetik a piacműködtető számára – figyelembe véve a piacműködtető tevékenységének természetét, méretét és összetettségét –, hogy ne hozzon létre külön jelölő bizottságot
  , feltéve, hogy ésszerű mértékig hasonló alternatív mechanizmus áll rendelkezésre
  .

Ha a nemzeti jog alapján a vezető testületnek nincs hatásköre tagjai kinevezési folyamatában, ez a bekezdés nem alkalmazandó.

(3)   A tagállamok előírják a piacműködtetők számára
  és azok jelölő bizottságai számára, hogy
  a vezető
  testületek
  tagjainak
  toborzása során tulajdonságok és kompetenciák széles skáláját alkalmazzák
  .

Ez különösen a következőket jelenti:

| a) | A piacműködtetők a felső vezetők toborzása során útmutató kritériumként a szakmai hozzáértést, a felelősséget és az elkötelezettséget előmozdító politikát folytatnak, ügyelve arra, hogy a kinevezettek megkérdőjelezhetetlenül lojálisak legyenek az intézmény érdekei iránt; |
| --- | --- |

a)

A piacműködtetők a felső vezetők toborzása során útmutató kritériumként a szakmai hozzáértést, a felelősséget és az elkötelezettséget előmozdító politikát folytatnak, ügyelve arra, hogy a kinevezettek megkérdőjelezhetetlenül lojálisak legyenek az intézmény érdekei iránt;

| b) | A befektetési vállalkozások továbbá olyan konkrét lépéseket tesznek a vezető testületeken belül a kiegyensúlyozottabb képviselet felé, mint például a jelölő bizottság képzése, a rátermett jelöltek jegyzékének összeállítása és olyan jelölési folyamat bevezetése, amelyben mindkét nem legalább egy-egy képviselője jelen van. |
| --- | --- |

b)

A befektetési vállalkozások továbbá olyan konkrét lépéseket tesznek a vezető testületeken belül a kiegyensúlyozottabb képviselet felé, mint például a jelölő bizottság képzése, a rátermett jelöltek jegyzékének összeállítása és olyan jelölési folyamat bevezetése, amelyben mindkét nem legalább egy-egy képviselője jelen van.

| c) | Ha létezik, akkor a vezető testületben való munkavállalói képviseletet – a meghatározó perspektíva és az intézmény belső működésére vonatkozó valódi ismeretek hozzáadása révén – a sokszínűség növelése pozitív módjának kell tekinteni. |
| --- | --- |

c)

Ha létezik, akkor a vezető testületben való munkavállalói képviseletet – a meghatározó perspektíva és az intézmény belső működésére vonatkozó valódi ismeretek hozzáadása révén – a sokszínűség növelése pozitív módjának kell tekinteni.

(4)   Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki
  annak
  meghatározására
  , hogy a piacműködtető miként veheti figyelembe a következőket
  :

| a) | a vezető testület tagja által funkcióinak ellátására fordított elegendő idő fogalma az egyéni körülményekkel és a piacműködtető tevékenységeinek természetével, méretével és összetettségével kapcsolatban, amelyet az illetékes hatóságoknak figyelembe kell venniük, amikor egy vezető testület tagjának engedélyezik az (1) bekezdés a) pontjában említettek szerint az engedélyezettnél több igazgatói tisztség betöltését; |
| --- | --- |

a)

a vezető testület tagja által funkcióinak ellátására fordított elegendő idő fogalma az egyéni körülményekkel és a piacműködtető tevékenységeinek természetével, méretével és összetettségével kapcsolatban, amelyet az illetékes hatóságoknak figyelembe kell venniük, amikor egy vezető testület tagjának engedélyezik az (1) bekezdés a) pontjában említettek szerint az engedélyezettnél több igazgatói tisztség betöltését;

| b) | a vezető testület (1) bekezdés b) pontjában említett megfelelő kollektív tudásának, készségeinek és tapasztalatának fogalma; |
| --- | --- |

b)

a vezető testület (1) bekezdés b) pontjában említett megfelelő kollektív tudásának, készségeinek és tapasztalatának fogalma;

| c) | a vezető testület tagja (1) bekezdés c) pontjában említett tisztességessének, befolyástól való mentességének és önálló gondolkodásának fogalma
  , figyelembe véve az összeférhetetlenségek lehetőségét
  , |
| --- | --- |

c)

a vezető testület tagja (1) bekezdés c) pontjában említett tisztességessének, befolyástól való mentességének és önálló gondolkodásának fogalma
  , figyelembe véve az összeférhetetlenségek lehetőségét
  ,

| d) | a vezető testület tagjainak beiktatására és képzésére fordított megfelelő humán- és pénzügyi erőforrások fogalma; |
| --- | --- |

d)

a vezető testület tagjainak beiktatására és képzésére fordított megfelelő humán- és pénzügyi erőforrások fogalma;

| e) | a vezető testület tagjainak egyik kiválasztási kritériumaként figyelembe veendő változatosság fogalma. |
| --- | --- |

e)

a vezető testület tagjainak egyik kiválasztási kritériumaként figyelembe veendő változatosság fogalma.

Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket
  [...]-ig (51)

  benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének ▐ megfelelő elfogadására.

(5)   A tagállamok a szabályozott piac működtetőjétől megkövetelik, hogy tájékoztassa az illetékes hatóságot vezető testületének minden egyes tagjának személyazonosságáról és a tagságban bekövetkezett bármiféle változásról, az összes olyan információkkal együtt, amelyek annak megítéléséhez szükségesek, hogy az adott vállalkozás az (1), (2) és (3) bekezdésnek megfelel-e.

▐

(7)   Az illetékes hatóság megtagadja az engedélyezést, ha nincs meggyőződve arról, hogy a szabályozott piac üzletmenetének tényleges irányítására kijelölt személyek megfelelően jó hírnévvel és kellő gyakorlattal rendelkeznek, vagy ha objektív és bizonyítható indokok állnak fenn annak vélelmezésére, hogy a
  piacműködtető
  vezető testületében javasolt változások veszélyeztetik a megalapozott és megbízható vezetést és a piac integritásának megfelelő figyelembe vételét.

A tagállamok biztosítják, hogy a szabályozott piac engedélyezési folyamatában az ezen irányelv rendelkezései szerint már engedélyezett valamely szabályozott piac üzletmenetét és működését ténylegesen irányító személyt vagy személyeket tekintsék úgy, mint aki/akik megfelelnek az (1) bekezdésben megállapított követelményeknek.

(7a)
     
  A piacműködtető vezető testületének képesnek kell lennie arra, hogy a szabályozott piacot józan és körültekintő módon vezessék, és olyan módon, amely előmozdítja a piac integritását.

A vezető testület figyelemmel kíséri, és rendszeres időközönként értékeli a szabályozott piac szervezetének eredményességét, és az esetleges hiányosságok kezelésére megteszi a megfelelő lépéseket.

A vezető testület tagjai, annak felügyeleti feladatkörében, megfelelő hozzáféréssel rendelkeznek azokhoz az információkhoz és dokumentumokhoz, amelyekre szükségük van a döntéshozatal menedzselésének felügyeletéhez és ellenőrzéséhez.

A vezető testület nyilatkozatot dolgoz ki, tart naprakészen és tesz közzé azokról a szabályzatokról és gyakorlatokról, amelyekre e bekezdés követelményeinek teljesítése során támaszkodik.

(7b)
     
  A tagállami jogrendszerek sérelme nélkül a tagállamok biztosítják, hogy amennyiben felmerül, hogy egy vezető testület tagja rendelkezéseket sértett vagy az ezen irányelv vagy a .../.../EU rendelet [MiFIR] hatálya alá tartozó területeken jogsértést követett el, az érintett személlyel szemben büntetőjogi és polgári jogi eljárást kezdeményezhessenek.

49. cikk

A szabályozott piac irányítására lényeges befolyást gyakorló személyekkel kapcsolatos követelmények

(1)   A tagállamok megkövetelik, hogy az olyan helyzetben lévő személyek, akik közvetve vagy közvetlenül lényeges befolyást gyakorolhatnak a szabályozott piac irányítására, arra alkalmasak legyenek.

(2)   A tagállamok megkövetelik, hogy a szabályozott piac működtetője:

| a) | tájékoztassa az illetékes hatóságot a szabályozott piac és/vagy a piacműködtető tulajdoni viszonyairól és különösen bármely olyan fél kilétéről és érdekeltségeinek mértékéről, aki olyan helyzetben van, hogy lényeges befolyást gyakorolhat az irányításra, és ezt az információt tegye közzé; |
| --- | --- |

a)

tájékoztassa az illetékes hatóságot a szabályozott piac és/vagy a piacműködtető tulajdoni viszonyairól és különösen bármely olyan fél kilétéről és érdekeltségeinek mértékéről, aki olyan helyzetben van, hogy lényeges befolyást gyakorolhat az irányításra, és ezt az információt tegye közzé;

| b) | tájékoztassa az illetékes hatóságot mindazon tulajdonjog-átruházásokról, amelyek folytán változás következhet be azok személyében, akik a szabályozott piac működésére lényeges befolyást gyakorolnak, és ezt az információt tegye közzé. |
| --- | --- |

b)

tájékoztassa az illetékes hatóságot mindazon tulajdonjog-átruházásokról, amelyek folytán változás következhet be azok személyében, akik a szabályozott piac működésére lényeges befolyást gyakorolnak, és ezt az információt tegye közzé.

(3)   Az illetékes hatóság elutasítja a szabályozott piacot és/vagy piacműködtetőt ellenőrző érdekeltség tekintetében javasolt változásokat, ha objektív és bizonyítható indokok állnak fenn annak vélelmezésére, hogy az veszélyeztetné a szabályozott piac megalapozott és megbízható vezetését.

50. cikk

Szervezeti követelmények

A tagállamok megkövetelik, hogy a szabályozott piac:

| a) | rendelkezzék mechanizmusokkal a szabályozott piac, a szabályozott piac tulajdonosai vagy működtetője érdekei és a szabályozott piac stabil működése közötti bármely összeférhetetlenség világos azonosítására, és annak a szabályozott piac működésére és résztvevőire háruló potenciálisan hátrányos következményeinek kezelésére, különösen, ha az ilyen érdekkonfliktusok akadályozhatják az illetékes hatóság által a szabályozott piacra átruházott bármely feladat ellátását; |
| --- | --- |

a)

rendelkezzék mechanizmusokkal a szabályozott piac, a szabályozott piac tulajdonosai vagy működtetője érdekei és a szabályozott piac stabil működése közötti bármely összeférhetetlenség világos azonosítására, és annak a szabályozott piac működésére és résztvevőire háruló potenciálisan hátrányos következményeinek kezelésére, különösen, ha az ilyen érdekkonfliktusok akadályozhatják az illetékes hatóság által a szabályozott piacra átruházott bármely feladat ellátását;

| b) | legyen megfelelően felszerelt azon kockázatok kezelésére, amelyeknek ki van téve, hogy megfelelő megállapodásokat és rendszereket hozzon létre a működését veszélyeztető összes lényeges kockázat azonosítására, és hatékony intézkedéseket hozzon az ilyen kockázatok csökkentésére; |
| --- | --- |

b)

legyen megfelelően felszerelt azon kockázatok kezelésére, amelyeknek ki van téve, hogy megfelelő megállapodásokat és rendszereket hozzon létre a működését veszélyeztető összes lényeges kockázat azonosítására, és hatékony intézkedéseket hozzon az ilyen kockázatok csökkentésére;

| c) | rendelkezzék szabályokkal a rendszer technikai működésének megalapozott irányítására, hogy megbirkózhasson a rendszerleállás kockázatával, ideértve előre nem látható események hatékony kezelésére vonatkozó megoldásokat is; |
| --- | --- |

c)

rendelkezzék szabályokkal a rendszer technikai működésének megalapozott irányítására, hogy megbirkózhasson a rendszerleállás kockázatával, ideértve előre nem látható események hatékony kezelésére vonatkozó megoldásokat is;

| d) | rendelkezzen átlátható és megkülönböztetésmentes olyan szabályokkal és eljárásokkal, amelyek a tisztességes és rendezett kereskedésről rendelkeznek, és állapítson meg objektív szempontokat a megbízások hatékony teljesítésére; |
| --- | --- |

d)

rendelkezzen átlátható és megkülönböztetésmentes olyan szabályokkal és eljárásokkal, amelyek a tisztességes és rendezett kereskedésről rendelkeznek, és állapítson meg objektív szempontokat a megbízások hatékony teljesítésére;

| e) | hatékony mechanizmusokkal segítse elő a rendszereiben teljesített ügyletek hatékony és határidőben történő véglegesítését; |
| --- | --- |

e)

hatékony mechanizmusokkal segítse elő a rendszereiben teljesített ügyletek hatékony és határidőben történő véglegesítését;

| f) | az engedélyezés időpontjában és folyamatosan is rendelkezzék rendezett működésének elősegítésére kellő pénzügyi forrásokkal, tekintettel a piacon kötött ügyletek jellegére és kiterjedésére, valamint azon kockázatok körére és fokára, amelyeknek ki van téve. |
| --- | --- |

f)

az engedélyezés időpontjában és folyamatosan is rendelkezzék rendezett működésének elősegítésére kellő pénzügyi forrásokkal, tekintettel a piacon kötött ügyletek jellegére és kiterjedésére, valamint azon kockázatok körére és fokára, amelyeknek ki van téve.

51. cikk

A rendszerek rugalmassága, megszakítók és elektronikus kereskedés

(1)   A tagállamok előírják a szabályozott piac számára, hogy olyan hatékony rendszerei, eljárásai és mechanizmusai legyenek
  , amelyeket
  annak biztosítására
  alakítottak ki
  , hogy kereskedési rendszerei rugalmasak legyenek, rendelkezzenek elegendő kapacitással csúcsterhelések esetére a megbízások és az üzenetek volumenét illetően, képesek legyenek a szabályos kereskedést biztosítani piaci stressz körülményei között, teljesen bevizsgáltak legyenek annak biztosítására, hogy ezeket a feltételeket
  még szélsőséges piaci volatilitás esetén is
  teljesítséik, és az üzletmenet folyamatosságára hatékony mechanizmusokkal rendelkezzenek, amelyek biztosítják szolgáltatásaik folyamatosságát, amennyiben a kereskedési rendszerekben váratlan meghibásodás következne be.

(1a)
     
  A tagállamok előírják a szabályozott piac számára, hogy rendelkezzen az árjegyzők magatartására vonatkozó megállapodásokkal, és annak biztosítását, hogy e megállapodásokban megfelelő számú befektetési vállalkozás vegyen részt, amelyek versenyképes árakon kötelező érvényű jegyzéseket tesznek közzé, amelynek következtében rendszeresen és folyamatosan likviditást biztosítanak a piac számára a folytonos kereskedési idő minimálisan meghatározott hányadára, figyelemmel az uralkodó piaci körülményekre, szabályokra és szabályozásokra, kivéve, ha ez a követelmény nem ésszerű az adott szabályozott piacon folyó kereskedés jellegére és nagyságára tekintettel. A tagállamok előírják a szabályozott piac számára, hogy kössön kötelező erejű írásbeli megállapodást a szabályozott piac és a befektetési vállalkozás között a rendszerben való részvételből eredő kötelezettségekről, ideértve például a likviditásnyújtást. A szabályozott piac nyomon követi és betartatja az ilyen kötelező írásbeli megállapodások követelményeinek befektetési vállalkozások általi teljesítését. A szabályozott piac értesíti az illetékes hatóságot a kötelező írásbeli megállapodás tartalmáról, és biztosítja az illetékes hatóságot arról, hogy teljesíti e bekezdés követelményeit.

Az EÉPH iránymutatást dolgoz ki azon körülményekkel kapcsolatban, amelyek fennállása esetén a befektetési vállalkozások kötelesek lennének részt venni az e bekezdésben említett árjegyzési megállapodásban, és iránymutatást dolgozhat ki az ilyen megállapodások tartalmára vonatkozóan.

(1b)
     
  A tagállamok előírják a szabályozott piac számára, hogy hatékony rendszerei, eljárásai és mechanizmusai legyenek annak biztosítására, hogy a tag vagy résztvevő által a rendszerbe bevitt összes megbízás legalább 500 milliszekundumon át érvényes legyen, és ez idő alatt ne lehessen törölni vagy módosítani azt.

(2)   A tagállamok előírják a szabályozott piac számára, hogy hatékony rendszerei, eljárásai és mechanizmusai legyenek az olyan megbízások elutasítására, amelyek előre meghatározott volumeneket vagy árküszöböket meghaladnak, vagy egyértelműen tévesek ▐.

(2a)
     
  A tagállamok előírják a szabályozott piac számára, hogy képes legyen arra, hogy a kereskedést ideiglenesen leállítsa, ha egy pénzügyi eszköznél azon a piacon vagy – amennyiben erről az érintett piacműködtetőtől tájékoztatást kap – egy kapcsolódó piacon rövid időn belül jelentős árváltozás következett be, valamint – kivételes esetekben – képes legyen arra, hogy bármely ügyletet töröljön, megváltoztasson vagy helyesbítsen. A tagállamok előírják a szabályozott piac számára annak biztosítását, hogy a kereskedés leállítására vonatkozó paramétereket olyan módon állítsák be, amely figyelembe veszi a különböző eszközosztályok és -alosztályok likviditását, a piaci modellek jellegét és a felhasználók típusait, és elegendő a kereskedés szabályszerűségében bekövetkező jelentős zavarok elkerüléséhez.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a szabályozott piac a kereskedés leállítására vonatkozó paramétereket és a paraméterekben végrehajtott lényeges változtatásokat következetes és összevethető módon jelentse az illetékes hatóságnak, és az illetékes hatóság jelentse azokat az EÉPH-nak. Az EÉPH ezeket a paramétereket közzéteszi a honlapján. A tagállamok előírják, hogy ha az adott eszköz likviditása tekintetében lényeges szabályozott piac a kereskedést bármely tagállamban leállítja, az adott kereskedési helyszín rendelkezzen a megfelelő rendszerekkel és eljárásokkal arra, hogy értesítse az illetékes hatóságokat az egész piacra kiterjedő válaszintézkedés összehangolása és annak eldöntése érdekében, hogy az eszközzel kereskedő más helyszíneken is célszerű-e leállítani a kereskedést mindaddig, amíg az eredeti piacon a kereskedés nem folytatódik.

(3)   A tagállamok előírják a szabályozott piac számára, hogy hatékony rendszerei, eljárásai és mechanizmusai legyenek
  – ideértve a tagok vagy résztvevők arra való felszólítását, hogy végezzék el az algoritmusok megfelelő tesztelését, és biztosítsanak megfelelő környezetet az ilyen tesztek elvégzésének megkönnyítéséhez –
  annak biztosítására, hogy az algoritmikus
  vagy nagyfrekvenciájú
  kereskedés rendszerei ne hozhassanak létre rendellenes kereskedési feltételeket a piacon vagy ne járuljanak hozzá ilyenek kialakulásához,
  továbbá hogy kezelni tudja az ilyen algoritmikus vagy nagyfrekvenciájú kereskedési rendszerek által ennek ellenére előidézett rendellenes kereskedési feltételeket,
  ideértve az olyan rendszereket, melyek lehetővé teszik a
  nagyfrekvenciájú kereskedésből eredő valamennyi megbízás azonosítását, a
  nem végrehajtott megbízások arányának korlátozását a rendszerbe egy tag vagy résztvevő által bevihető ügyleti megbízásokhoz képest, a megbízások áramlásának lelassítását, ha fennáll a rendszer határkapacitása elérésének kockázata, valamint a piacon végrehajtható legkisebb árlépésköz korlátozását
  és betartatását
  .

(4)   A tagállamok előírják
  a szabályozott piacok számára, hogy tiltsák meg tagjaiknak vagy résztvevőiknek a szponzorált és fedezetlen piaci hozzáférés biztosítását. A tagállamok előírják
  az olyan szabályozott piac számára, amely engedélyezi a közvetlen piaci hozzáférést, hogy rendelkezzen hatékony rendszerekkel, eljárásokkal és mechanizmusokkal annak biztosítására, hogy a tagok és a résztvevők csak akkor biztosíthatnak ilyen szolgáltatásokat, ha ezen irányelv szerinti engedélyezett befektetési vállalkozások, hogy megfelelő kritériumokat állapítottak meg és alkalmaznak azoknak a személyeknek az alkalmasságát illetően, akiknek ilyen hozzáférést biztosíthatnak és hogy a tag vagy résztvevő felelősséget vállal az ilyen szolgáltatás felhasználásával végrehajtott megbízásokért és kötésekért.

A tagállamok azt is előírják, hogy a szabályozott piac állapítson meg megfelelő standardokat az ilyen hozzáférésekre vonatkozó kockázatellenőrzésekre és kereskedési küszöbértékekre, és képes legyen megkülönböztetni, szükség esetén pedig leállítani a közvetlen
  piaci
  hozzáférést alkalmazó személy megbízásait vagy kereskedését, elkülönítve a tag vagy résztvevő megbízásaitól vagy kereskedésétől.

(5)   A tagállamok előírják a szabályozott piac számára, hogy gondoskodnia kell a közös ügyintézési helyről végzett szolgáltatások szabályainak ▐ átláthatóságáról, tisztességességéről és megkülönböztetésmentességéről.

(5a)
     
  A tagállamok előírják a szabályozott piac számára, hogy biztosítania kell díjstruktúráinak átláthatóságát, tisztességességét és megkülönböztetésmentességét – beleértve a végrehajtási díjakat, kiegészítő díjakat és kedvezményeket –, és azt hogy azok ne hassanak ösztönzőleg a megbízások oly módon történő kiadására, módosítására vagy törlésére, amely hozzájárul a rendellenes kereskedési feltételekhez vagy a piaci visszaéléshez. A tagállamok különösen előírják a szabályozott piacnak, hogy az esetlegesen nyújtott kedvezményekért cserébe írjon elő árjegyzési kötelezettségeket az egyes részvények vagy megfelelő részvénycsomagok tekintetében, a végrehajtott megbízásokhoz képest magasabb díjat számítson fel a kiadott majd később törölt megbízásokért, és a rendszer kapacitására nehezedő többletterhelés érzékeltetése érdekében magasabb díjat számítson fel a végrehajtott megbízásokhoz képest nagyszámú törölt megbízást beadó, illetve a nagyfrekvenciájú kereskedési stratégiát követő résztvevőknek.

A tagállamok lehetővé teszik a szabályozott piac számára, hogy a törölt megbízásokra vonatkozó díjait a megbízások fenntartásának időtartamához igazítsa, és díjait azokhoz a pénzügyi eszközökhöz igazítsa, amelyekre vonatkoznak.

(6)   A tagállamok előírják, hogy az illetékes hatóság által egy szabályozott piachoz intézett kérésre az a szabályozott piac tegye hozzáférhetővé az illetékes hatóság számára az ajánlati könyvvel kapcsolatos adatokat, vagy adjon hozzáférést az illetékes hatóság számára az ajánlati könyvhöz, hogy a kereskedést figyelemmel tudja kísérni.

(7)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 94. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az ebben a cikkben rögzített előírások tekintetében, és különösen a következők tárgyában:

| a) | gondoskodjon arról, hogy a szabályozott piacok kereskedési rendszerei rugalmasak legyenek és kellő kapacitással rendelkezzenek;
  ▐ |
| --- | --- |

a)

gondoskodjon arról, hogy a szabályozott piacok kereskedési rendszerei rugalmasak legyenek és kellő kapacitással rendelkezzenek;

▐

| c) | határozza meg a nem végrehajtott megbízások maximális ▐ arányát a szabályozott piacok által elfogadható ügyletekhez képest
  , figyelembe véve a pénzügyi eszköz likviditását
  ; |
| --- | --- |

c)

határozza meg a nem végrehajtott megbízások maximális ▐ arányát a szabályozott piacok által elfogadható ügyletekhez képest
  , figyelembe véve a pénzügyi eszköz likviditását
  ;

| d) | határozza meg azokat a körülményeket, amelyek fennállása esetén célszerű lehet a megbízások áramlásának lassítása
  ; |
| --- | --- |

d)

határozza meg azokat a körülményeket, amelyek fennállása esetén célszerű lehet a megbízások áramlásának lassítása
  ;

| e) | gondoskodjon arról, hogy a közös ügyintézési helyről végzett szolgáltatások szabályai és a díjstruktúrái tisztességesek és megkülönböztetésmentesek legyenek
  , és a díjstruktúrák ne hassanak ösztönzőleg a rendellenes kereskedési feltételek létrejöttére vagy piaci visszaélésre nézve
  . |
| --- | --- |

e)

gondoskodjon arról, hogy a közös ügyintézési helyről végzett szolgáltatások szabályai és a díjstruktúrái tisztességesek és megkülönböztetésmentesek legyenek
  , és a díjstruktúrák ne hassanak ösztönzőleg a rendellenes kereskedési feltételek létrejöttére vagy piaci visszaélésre nézve
  .

| ea) | határozza meg, hogy egy szabályozott piac mikor minősül lényegesnek az adott eszköz likviditása tekintetében; |
| --- | --- |

ea)

határozza meg, hogy egy szabályozott piac mikor minősül lényegesnek az adott eszköz likviditása tekintetében;

| eb) | biztosítsa, hogy az árjegyzési rendszerek tisztességesek és megkülönböztetésmentesek legyenek, és állapítson meg minimális árjegyzési kötelezettségeket, amelyeket a szabályozott piacoknak elő kell írniuk az árjegyzési rendszer kialakításakor, és határozza meg azokat a feltételeket, amelyek fennállása esetén az árjegyzési rendszer bevezetésének követelménye nem ésszerű; |
| --- | --- |

eb)

biztosítsa, hogy az árjegyzési rendszerek tisztességesek és megkülönböztetésmentesek legyenek, és állapítson meg minimális árjegyzési kötelezettségeket, amelyeket a szabályozott piacoknak elő kell írniuk az árjegyzési rendszer kialakításakor, és határozza meg azokat a feltételeket, amelyek fennállása esetén az árjegyzési rendszer bevezetésének követelménye nem ésszerű;

| ec) | biztosítsa az algoritmusok megfelelő tesztelését annak érdekében, hogy az algoritmikus vagy nagyfrekvenciájú kereskedési rendszerek ne hozhassanak létre rendellenes kereskedési feltételeket a piacon vagy ne járuljanak hozzá ilyenek kialakulásához. |
| --- | --- |

ec)

biztosítsa az algoritmusok megfelelő tesztelését annak érdekében, hogy az algoritmikus vagy nagyfrekvenciájú kereskedési rendszerek ne hozhassanak létre rendellenes kereskedési feltételeket a piacon vagy ne járuljanak hozzá ilyenek kialakulásához.

51a. cikk

Árlépésközök

(1)
     
  A tagállamok előírják a szabályozott piacok számára, hogy fogadjanak el árlépésköz-rendszereket a részvények, letéti jegyek, tőzsdei kereskedésben részt vevő alapok, certifikátok és más, hasonló pénzügyi instrumentumok vonatkozásában, valamint minden egyéb olyan pénzügyi instrumentum vonatkozásában, melyekre a (4) bekezdés értelmében szabályozástechnikai standardot dolgoztak ki.

(2)
     
  Az (1) bekezdésben említett árlépésköz-rendszerekre a következőket kell alkalmazni:

| a) | azokat úgy kell kalibrálni, hogy azok tükrözzék a pénzügyi instrumentum likviditási profilját a különböző piacokon és az adott és kért ajánlatok átlagos szórását, figyelembe véve az ésszerűen stabil árak lehetővé tételének kívánatosságát, a szórás további szűkülésének indokolatlan korlátozása nélkül; |
| --- | --- |

a)

azokat úgy kell kalibrálni, hogy azok tükrözzék a pénzügyi instrumentum likviditási profilját a különböző piacokon és az adott és kért ajánlatok átlagos szórását, figyelembe véve az ésszerűen stabil árak lehetővé tételének kívánatosságát, a szórás további szűkülésének indokolatlan korlátozása nélkül;

| b) | az árlépésközöket az egyes pénzügyi eszközöknek megfelelően kell meghatározni. |
| --- | --- |

b)

az árlépésközöket az egyes pénzügyi eszközöknek megfelelően kell meghatározni.

(3)
     
  Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki, amelyben a (2) bekezdésben említett tényezőkkel és az instrumentumok árával, árkülönbözeteivel (spread) és likviditásuk mélységével összhangban meghatározza a minimális árlépésközöket vagy az árlépésköz-rendszereket a részvények, letéti jegyek, tőzsdei kereskedésben részt vevő alapok, certifikátok és más, hasonló pénzügyi instrumentumok vonatkozásában, amennyiben ez a piacok rendes működésének biztosítása érdekében szükséges.

Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket [... (52)]-ig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardok tervezetének az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelő elfogadására.

(4)
     
  Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki, amelyben a (2) bekezdésben említett tényezőkkel és az instrumentumok árával, árkülönbözeteivel (spread) és likviditásuk mélységével összhangban meghatározza a minimális árlépésközöket vagy az árlépésköz-rendszereket a (3) bekezdésben említettektől eltérő egyedi pénzügyi instrumentumok vonatkozásában, amennyiben ez a piacok rendes működésének biztosítása érdekében szükséges.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardok tervezetének az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelő elfogadására.

51b. cikk

Az üzleti órák összehangolása

(1)
     
  A tagállamok előírják, hogy a kereskedési helyszínek és az ott tevékenykedők hangolják össze valamennyi jelentendő esemény dátumának és idejének rögzítésére alkalmazott üzleti óráikat.

(2)
     
  Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki, amelyben meghatározza, hogy a nemzetközi szabványoknak megfelelően az órákat milyen mértékben kell összehangolni.

Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket [...]-ig (53) benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardok tervezetének az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelő elfogadására. [Mód. 4]

52. cikk

Pénzügyi eszközök bevezetése a kereskedésbe

(1)   A tagállamok előírják, hogy a szabályozott piacok világos és átlátható szabályokkal rendelkezzenek a pénzügyi eszközök kereskedésbe történő bevezetésére.

Az ilyen szabályok biztosítják, hogy a szabályozott piacra bevezetett bármely pénzügyi eszközzel lehessen tisztességes, rendezett és hatékony módon kereskedni, illetve az átruházható értékpapírok esetén azok szabadon forgathatók legyenek.

(2)   Származtatott eszközök esetén a szabályok különösen azt biztosítják, hogy a származtatott ügylet kialakítása tegye lehetővé annak rendezett árazását és a hatékony kiegyenlítési feltételek meglétét.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben megállapított kötelezettségeken felül a tagállamok megkövetelik, hogy a szabályozott piac hozzon létre és tartson fenn hatékony mechanizmusokat annak igazolására, hogy a szabályozott piacra bevezetett átruházható értékpapírok kibocsátói teljesítik az
  európai
  uniós jog szerinti kötelezettségeiket az induló, a folyamatos, illetve az eseti közzétételi kötelezettségek tekintetében.

A tagállamok biztosítják, hogy a szabályozott piac hozzon létre mechanizmusokat, amelyek elősegítik, hogy tagjaik vagy résztvevőik hozzáférhessenek az
  európai
  uniós jog alapján közzétett információkhoz.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy a szabályozott piacok hozzák létre a szükséges mechanizmusokat az általuk kereskedésre engedélyezett pénzügyi eszközök bevezetési követelményeknek való megfelelősége rendszeres felülvizsgálatára.

(5)   A valamely szabályozott piacra bevezetett átruházható értékpapírt utóbb más szabályozott piacokra is be lehet vezetni, akár a kibocsátó jóváhagyása nélkül is, ▐ a 2003/71/EK irányelv vonatkozó rendelkezéseivel
  összhangban
  . A kibocsátót a szabályozott piac tájékoztatja arról, hogy értékpapírjaival az adott szabályozott piacon kereskednek. A kibocsátót nem lehet kötelezni arra, hogy a (3) bekezdés alapján megkövetelt információkat közvetlenül adja meg bármely olyan szabályozott piac számára, amely a kibocsátó értékpapírjait a kibocsátó hozzájárulása nélkül vezette be.

(6)   A Bizottság ▐ a 94. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
  fogad el
  , amelyek:

| a) | meghatározzák az eszközök különböző osztályainak azon jellemzőit, amelyeket a szabályozott piacnak figyelembe kell vennie annak értékelésekor, hogy az eszközt az (1) bekezdés második albekezdésében megállapított feltételeknek megfelelő módon bocsátották-e ki a működése szerinti különböző piaci szegmensekben történő kereskedésre történő bevezetés céljából; |
| --- | --- |

a)

meghatározzák az eszközök különböző osztályainak azon jellemzőit, amelyeket a szabályozott piacnak figyelembe kell vennie annak értékelésekor, hogy az eszközt az (1) bekezdés második albekezdésében megállapított feltételeknek megfelelő módon bocsátották-e ki a működése szerinti különböző piaci szegmensekben történő kereskedésre történő bevezetés céljából;

| b) | tisztázzák azon mechanizmusokat, amelyeket a szabályozott piacnak be kell vezetnie ahhoz, hogy úgy tekintsék, eleget tett annak igazolására vonatkozó kötelezettségének, hogy az átruházható értékpapír kibocsátója teljesíti az
  európai
  uniós jog szerinti kötelezettségeit az induló, a folyamatos és az eseti közzétételi kötelezettségek tekintetében; |
| --- | --- |

b)

tisztázzák azon mechanizmusokat, amelyeket a szabályozott piacnak be kell vezetnie ahhoz, hogy úgy tekintsék, eleget tett annak igazolására vonatkozó kötelezettségének, hogy az átruházható értékpapír kibocsátója teljesíti az
  európai
  uniós jog szerinti kötelezettségeit az induló, a folyamatos és az eseti közzétételi kötelezettségek tekintetében;

| c) | tisztázzák azokat a mechanizmusokat, amelyeket a szabályozott piacnak létre kell hoznia a (3) bekezdés alapján annak érdekében, hogy segítse tagjait és résztvevőit az
  európai
  uniós jog által megállapított feltételek szerint közzétett információhoz való hozzáférésben. |
| --- | --- |

c)

tisztázzák azokat a mechanizmusokat, amelyeket a szabályozott piacnak létre kell hoznia a (3) bekezdés alapján annak érdekében, hogy segítse tagjait és résztvevőit az
  európai
  uniós jog által megállapított feltételek szerint közzétett információhoz való hozzáférésben.

53. cikk

Eszközök kereskedésének felfüggesztése, illetve törlésük a kereskedésből

(1)   Az illetékes hatóságot a 72. cikk (1) bekezdésének d) és e) pontja szerinti valamely eszköz kereskedésének felfüggesztése vagy az eszköz kereskedésből való törlése követelésére megillető jog sérelme nélkül a szabályozott piac működtetője felfüggesztheti a szabályozott piac szabályainak már meg nem felelő pénzügyi eszköz kereskedését, vagy azt törölheti a kereskedésből, kivéve, ha az ilyen lépés várhatóan súlyosan károsítaná a befektetők érdekeit vagy a piac rendezett működését.

A tagállamok megkövetelik, hogy azon szabályozott piac működtetője, amely valamely pénzügyi eszköz kereskedését felfüggeszti, vagy azt a kereskedésből törli, e döntését tegye közzé, arról tájékoztassa az ugyanazon pénzügyi eszközzel kereskedő többi szabályozott piacot, MTF-et és OTF-et, és a lényeges információkat közölje az illetékes hatósággal. Az illetékes hatóság erről tájékoztatja a többi tagállam illetékes hatóságait.

Az 1287/2006/EK bizottsági rendelet 2. cikkének 7. pontjában meghatározott érintett illetékes hatóság előírja, hogy a felügyelete alatt működő szabályozott piacok, MTF-ek és OTF-ek a lehető legrövidebb időn belül függesszék fel a szóban forgó pénzügyi eszközzel folytatott kereskedést vagy törli az eszközt a kereskedésből, és előírja az eszközzel folytatott kereskedés felfüggesztését vagy az eszköz kereskedésből való törlését a (2) bekezdésben említett ok fennállása, vagyis a kibocsátóval vagy a pénzügyi eszközzel kapcsolatos információk közzétételének elmulasztása esetén is.

(2)   Az a hatáskörrel rendelkező hatóság, amely valamely pénzügyi eszköz kereskedelmének felfüggesztését vagy kereskedésből való törlését rendeli el egy vagy több szabályozott piacon
  az (1) bekezdéssel összhangban
  , MTF-en vagy OTF-en, határozatát azonnal közzéteszi, és tájékoztatja az EÉPH-t és a többi tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát. A többi tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának is
  elő
  kell
  írnia
  az ilyen pénzügyi eszköz kereskedésének felfüggesztését vagy kereskedésből való törlését a felügyeletük alatt működő szabályozott piacokon, MTF-eken és OTF-eken, kivéve, ha ez jelentős mértékben sértené a befektetők érdekeit vagy a belső piac rendezett működését.

(3)   Az EÉPH kidolgozza azokat a végrehajtás-technikai standardtervezeteket, amelyek meghatározzák az (1) és (2) bekezdésben említett tájékoztatás és a közzététel formáját és időpontját

Az EÉPH e végrehajtás-technikai standardtervezeteket [...] (54)-ig benyújtja a Bizottságnak.

A Bizottságra hatáskört kell ruházni az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

▐

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 94. cikk szerint a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, melyekben felsorolja azokat a helyzeteket, amelyek ▐ lényeges kárt jelentenek a befektetői érdekek számára,
  hogy meghatározzák a „mielőbb” és a belső piac (1) és (2) bekezdésben említett szabályos működésének fogalmát
  , és meghatározzák a kibocsátóra vagy a pénzügyi eszközre vonatkozó információk közzétételének elmaradása miatti, az (1) bekezdésben említett kérdéseket
  , beleértve a pénzügyi eszközzel való kereskedés felfüggesztésének megszüntetéséhez szükséges eljárást
  .

54. cikk

Együttműködés és információcsere a szabályozott piacok esetében

(1)   A tagállamok előírják, hogy egy pénzügyi eszközkapcsán a szabályozott piac működtetője haladéktalanul tájékoztatja más szabályozott piacok, MTF-ek és OTF-ek működtetőit, ha a következőket tapasztalja:

| a) | rendellenes kereskedési feltételek;
  ▐ és |
| --- | --- |

a)

rendellenes kereskedési feltételek;

▐ és

| c) | a rendszer zavarai. |
| --- | --- |

c)

a rendszer zavarai.

(1a)
     
  A tagállamok előírják, hogy a szabályozott piac működtetője, amennyiben olyan magatartást észlel, amely visszaélésre utalhat a .../.../EU rendelet [MAR] hatályán belül, a valós idejű keresztpiaci felügyelet elősegítése érdekében erről haladéktalanul tájékoztassa a szóban forgó rendelet 16. cikkében kijelölt illetékes hatóságot vagy egy olyan szervet, amelyre a szóban forgó rendelet 17. cikkével összhangban az illetékes hatóság feladatait átruházták.

(2)   Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki, amelyek meghatározzák azokat a konkrét körülményeket, amelyek az (1) bekezdésben hivatkozott tájékoztatási előírást kiváltják.

Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket [...]-ig (55) benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14.
  cikkének megfelelő
  elfogadására.

55. cikk

Hozzáférés a szabályozott piachoz

(1)   A tagállamok előírják, hogy a szabályozott piac átlátható és megkülönböztetésmentes, objektív kritériumokon alapuló szabályokat hozzon létre
  , hajtson végre
  és tartson fenn a szabályozott piachoz való hozzáférés vagy az ilyen piacon való tagság tekintetében.

(2)   E szabályok határozzák meg a tagok vagy résztvevők következőkből eredő kötelezettségeit:

| a) | a szabályozott piac alapító okirata és igazgatása; |
| --- | --- |

a)

a szabályozott piac alapító okirata és igazgatása;

| b) | a piacon végzett ügyletekre vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

b)

a piacon végzett ügyletekre vonatkozó szabályok;

| c) | a piacon működő befektetési vállalkozások, illetve hitelintézetek alkalmazottaira vonatkozó szakmai előírások; |
| --- | --- |

c)

a piacon működő befektetési vállalkozások, illetve hitelintézetek alkalmazottaira vonatkozó szakmai előírások;

| d) | a nem befektetési vállalkozás és hitelintézet tagokra vagy résztvevőkre a (3) bekezdés alapján megállapított feltételek; |
| --- | --- |

d)

a nem befektetési vállalkozás és hitelintézet tagokra vagy résztvevőkre a (3) bekezdés alapján megállapított feltételek;

| e) | a szabályozott piacon kötött ügyletek elszámolásának és kiegyenlítésének szabályai és eljárásai. |
| --- | --- |

e)

a szabályozott piacon kötött ügyletek elszámolásának és kiegyenlítésének szabályai és eljárásai.

(3)   A szabályozott piac befogadhat tagként vagy résztvevőként befektetési vállalkozásokat, a 2006/48/EK irányelv alapján engedélyezett hitelintézeteket, valamint más személyeket, akik:

| a) | kellően jó hírnévvel rendelkeznek; |
| --- | --- |

a)

kellően jó hírnévvel rendelkeznek;

| b) | kellő szintű kereskedési képességgel, alkalmassággal és tapasztalattal rendelkeznek; |
| --- | --- |

b)

kellő szintű kereskedési képességgel, alkalmassággal és tapasztalattal rendelkeznek;

| c) | adott esetben kielégítő szervezeti megoldásokkal rendelkeznek; |
| --- | --- |

c)

adott esetben kielégítő szervezeti megoldásokkal rendelkeznek;

| d) | az általuk betölteni kívánt szerephez kellő erőforrásokkal rendelkeznek, figyelembe véve azokat a különféle pénzügyi mechanizmusokat, amelyeket a szabályozott piac létrehozott az ügyletek megfelelő kiegyenlítésének szavatolására. |
| --- | --- |

d)

az általuk betölteni kívánt szerephez kellő erőforrásokkal rendelkeznek, figyelembe véve azokat a különféle pénzügyi mechanizmusokat, amelyeket a szabályozott piac létrehozott az ügyletek megfelelő kiegyenlítésének szavatolására.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy a szabályozott piacon megkötött ügyletekre a tagok és a résztvevők ne legyenek kötelesek egymással szemben alkalmazni a 24., a 25. a 27. és a 28. cikkben meghatározott kötelezettségeket. A szabályozott piac tagjainak, illetve résztvevőinek azonban alkalmazniuk kell a 24., a 25. a 27. és a 28. cikkben előírt kötelezettségeket ügyfeleik vonatkozásában, amikor a szabályozott piacon ügyfeleik nevében járnak el, megbízásaikat teljesítik.

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy a szabályozott piac hozzáférésre és tagságra vonatkozó szabályai rendelkezzenek a befektetési vállalkozások és hitelintézetek közvetlen vagy távoli részvételéről.

(6)   A tagállamok további jogszabályi vagy közigazgatási előírások nélkül lehetővé teszik a többi tagállam szabályozott piaca számára, hogy megfelelő mechanizmusokat biztosítsanak területükön annak érdekében, hogy elősegíthessék a területükön letelepedett távoli tagok vagy résztvevők hozzáférését az ilyen piacokhoz, valamint az ott történő kereskedést.

A szabályozott piac tájékoztatja a székhelye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát arról a tagállamról, amelyben ilyen mechanizmusokat kívánnak fenntartani. A székhely szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága egy hónapon belül továbbítja ezt az információt azon tagállamnak, amelyben a szabályozott piac ilyen mechanizmusokat kíván biztosítani. Az 1095/2010/EU rendelet 35. cikkében megállapított eljárásnak és feltételeknek megfelelően az EÉPH hozzáférést kérhet ezekhez az információkhoz.

A szabályozott piac székhelye szerinti tagállam illetékes hatósága a fogadó tagállam illetékes hatóságának kérésére és ésszerű időn belül tájékoztatást ad a szabályozott piac adott tagállamban letelepedett tagjai vagy résztvevői kilétéről.

(7)   A tagállamok megkövetelik, hogy a szabályozott piac működtetője rendszeresen küldje meg a szabályozott piac tagjainak és résztvevőinek jegyzékét a szabályozott piac illetékes hatóságának.

56. cikk

A szabályozott piac szabályai és más jogszabályi kötelezettségek teljesítésének figyelemmel kísérése

(1)   A tagállamok megkövetelik, hogy a szabályozott piacok hatékony mechanizmusokat és eljárásokat hozzanak létre és tartsanak fenn annak rendszeres figyelemmel kísérésére, hogy a szabályaikat tagjaik, illetve résztvevőik betartják. A szabályozott piacok figyelemmel kísérik tagjaik vagy résztvevőik rendszereiben
  a leadott és törölt megbízásokat és a teljesített ügyleteket
  annak érdekében, hogy azonosítsák e szabályok megszegéseit, a szabálytalan kereskedési feltételeket vagy az olyan magatartást, amely piaci visszaélést eredményezhet
  , és rendelkezésre bocsájtják az ezen nyomon követés hatékonyságához szükséges forrásokat
  .

(2)   A tagállamok megkövetelik, hogy a szabályozott piacok működtetői a szabályozott piac illetékes hatóságának jelentsék be szabályaik lényeges megszegéseit, a szabálytalan kereskedési feltételeket vagy az olyan piaci magatartást, amely piaci visszaélést eredményezhet. A tagállamok azt is megkövetelik a szabályozott piacot működtető befektetési vállalkozásoktól és piacműködtetőktől, hogy késedelem nélkül juttassák el a vonatkozó információkat a piaci visszaélésekkel kapcsolatos vizsgálat és felelősségre vonás tekintetében hatáskörrel rendelkező hatósághoz, és nyújtsanak teljes körű támogatást e hatóságnak a rendszerein keresztül vagy rendszereiben előforduló piaci visszaélésekkel kapcsolatos vizsgálatban és felelősségre vonásban.

57. cikk

A központi partnerre, illetve az elszámolási és kiegyenlítési megállapodásokra vonatkozó rendelkezések

(1)   A tagállamok nem akadályozhatják meg a szabályozott piacokat abban, hogy megfelelő megállapodásokat kössenek egy másik tagállam központi partnerével, elszámolóházával vagy elszámolási rendszerével abból a célból, hogy rendszereikben a piaci résztvevők által végrehajtott összes vagy néhány ügylet elszámolását és/vagy kiegyenlítését biztosítsák.

(2)   A szabályozott piac illetékes hatósága nem élhet ellenvetéssel egy másik tagállamban lévő központi partner, elszámolóház és/vagy elszámolási rendszer használata miatt, kivéve, ha ez bizonyíthatóan szükséges az adott szabályozott piac rendezett működésének fenntartásához, figyelembe véve a 39. cikk (2) bekezdésében az elszámolási rendszerekre megállapított feltételeket.

Az illetékes hatóság a szükségtelen kettős ellenőrzés elkerülése érdekében figyelembe veszi a nemzeti központi bankok mint az elszámolási és kiegyenlítési rendszerek felügyeleti szervei, illetve az ilyen rendszerekkel kapcsolatban hatáskörrel rendelkező más felügyeleti hatóságok által az elszámolási és kiegyenlítési rendszer tekintetében már ellátott felügyeletet.

58. cikk

A szabályozott piacok jegyzéke

Minden tagállam létrehozza azon szabályozott piacok jegyzékét, amelyek vonatkozásában ez a tagállam a székhely szerinti tagállam, és továbbítja a jegyzéket a többi tagállamnak és az EÉPH-nak. Hasonlóképpen tájékoztatást kell adni a jegyzékben bekövetkező valamennyi változásról. Az EÉPH saját honlapján közzéteszi és naprakész állapotban tartja a szabályozott piacok összesített jegyzékét.

IV.   CÍM

POZÍCIÓLIMITEK, ELLENŐRZÉSEK ÉS JELENTÉSTÉTEL

59. cikk

Pozíciólimitek
  és ellenőrzések

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy azon szabályozott piacok, valamint azon MTF-ek és OTF-ek működtetői, ahol az árualapú származtatott termékeket a kereskedésbe bevezetik vagy azokkal kereskednek, alkalmazzanak korlátokat azoknak a szerződéseknek vagy pozícióknak a számára, amelyeket az adott piac tagjai vagy résztvevői egy bizonyos időtartamon belül bevihetnek
  vagy fenntarthatnak
  , ▐ a következők
  érdekében
  :

| a) | a likviditás támogatása; |
| --- | --- |

a)

a likviditás támogatása;

| b) | piaci visszaélés megelőzése ▐; |
| --- | --- |

b)

piaci visszaélés megelőzése ▐;

| c) | a szabályszerű árazási és elszámolási feltételek támogatása; |
| --- | --- |

c)

a szabályszerű árazási és elszámolási feltételek támogatása;

| ca) | a teljesítési hónapban a származtatott termékek árai és az alapul szolgáló áruk azonnali árai közötti konvergencia támogatása, nem sértve az alapul szolgáló áru piacán az árfeltárást; |
| --- | --- |

ca)

a teljesítési hónapban a származtatott termékek árai és az alapul szolgáló áruk azonnali árai közötti konvergencia támogatása, nem sértve az alapul szolgáló áru piacán az árfeltárást;

| cb) | a piactorzító pozíciók felhalmozódásának megelőzése. |
| --- | --- |

cb)

a piactorzító pozíciók felhalmozódásának megelőzése.

Az első albekezdésben említett
  limiteknek
  mind a fizikailag és készpénzre kiegyenlített szerződésekre vonatkozniuk kell és
  átláthatóaknak és megkülönböztetésmenteseknek kell lenniük, meghatározva azokat a személyeket, akikre vonatkoznak és az esetleges felmentéseket, valamint figyelembe véve a piaci szereplők jellegét és összetételét és azt, hogyan használják a kereskedésbe bevezetett szerződéseket. Világos mennyiségi küszöbértékeket kell meghatározniuk, mint például a
  személyenként köthető vagy bizonyos időtartamon belül fenntartható pozíciók
  maximális megengedett száma, figyelembe véve
  a származtatott termékek piacát, beleértve a likviditást is, és
  az alapul szolgáló árupiac jellemzőit, ideértve a termelés, a fogyasztás és a piacra való elszállítás irányait.
  Ez nem vonatkozik az olyan pozíciókra, amelyek objektíven mérhető módon csökkentik a közvetlenül a kereskedelmi tevékenységekkel kapcsolatos kockázatokat.

(1a)
     
  Az olyan pozíciókra vonatkozóan, amelyek objektíven mérhető módon csökkentik a közvetlenül a kereskedelmi tevékenységekkel kapcsolatos kockázatokat, pozícióellenőrzési rendszert kell bevezetni. Ezt az pozícióellenőrzést a szabályozott piacok, MTF-ek és OTF-ek működtetői a következőknek megfelelően hajtják végre:

| a) | a szabályozott piacok, MTF-ek és OTF-ek tagjai és résztvevői az adott kereskedési helyszínnek jelentik pozícióik adatait a 60. cikk (2) bekezdése szerint; |
| --- | --- |

a)

a szabályozott piacok, MTF-ek és OTF-ek tagjai és résztvevői az adott kereskedési helyszínnek jelentik pozícióik adatait a 60. cikk (2) bekezdése szerint;

| b) | a szabályozott piacok, MTF-ek és OTF-ek működtetői a tagoktól és résztvevőktől tájékoztatást kérhetnek, ideértve a pozíció vagy a származtatott termék révén vállalt kitettség méretére és rendeltetésére vonatkozó összes dokumentációt; |
| --- | --- |

b)

a szabályozott piacok, MTF-ek és OTF-ek működtetői a tagoktól és résztvevőktől tájékoztatást kérhetnek, ideértve a pozíció vagy a származtatott termék révén vállalt kitettség méretére és rendeltetésére vonatkozó összes dokumentációt;

| c) | az a) és b) pont szerint kapott információk elemzését követően a szabályozott piacok, MTF-ek és OTF-ek működtetői megkövetelhetik a piacok érintett tagjaitól vagy résztvevőitől, hogy intézkedéseket tegyenek a pozíció vagy az árualapú származtatott ügyletek kitettsége mértékének teljes vagy részleges csökkentésére, vagy maguk hozhatnak ilyen intézkedéseket, amikor ez azért szükséges, hogy az érintett piacok integritását és szabályos működését megőrizzék; |
| --- | --- |

c)

az a) és b) pont szerint kapott információk elemzését követően a szabályozott piacok, MTF-ek és OTF-ek működtetői megkövetelhetik a piacok érintett tagjaitól vagy résztvevőitől, hogy intézkedéseket tegyenek a pozíció vagy az árualapú származtatott ügyletek kitettsége mértékének teljes vagy részleges csökkentésére, vagy maguk hozhatnak ilyen intézkedéseket, amikor ez azért szükséges, hogy az érintett piacok integritását és szabályos működését megőrizzék;

| d) | az a) és b) pont szerint kapott információk elemzését követően a szabályozott piacok, MTF-ek és OTF-ek működtetői korlátozhatják a piaci tagokat vagy résztvevőket azon lehetőségükben, hogy árualapú származtatott termékkel foglalkozzanak, ideértve további megkülönböztetésmentes limitek bevezetését azon pozíciókra, amelyekkel a piacok tagjai vagy résztvevői foglalkozhatnak egy megadott időszak folyamán, amikor ez azért szükséges, hogy biztosítsák az (1) bekezdésben említett célok elérését vagy hogy az érintett piacok integritását és szabályos működését megőrizzék, amennyiben a c) pont szerinti intézkedések ehhez nem elégségesek; |
| --- | --- |

d)

az a) és b) pont szerint kapott információk elemzését követően a szabályozott piacok, MTF-ek és OTF-ek működtetői korlátozhatják a piaci tagokat vagy résztvevőket azon lehetőségükben, hogy árualapú származtatott termékkel foglalkozzanak, ideértve további megkülönböztetésmentes limitek bevezetését azon pozíciókra, amelyekkel a piacok tagjai vagy résztvevői foglalkozhatnak egy megadott időszak folyamán, amikor ez azért szükséges, hogy biztosítsák az (1) bekezdésben említett célok elérését vagy hogy az érintett piacok integritását és szabályos működését megőrizzék, amennyiben a c) pont szerinti intézkedések ehhez nem elégségesek;

| e) | a szabályozott piacok, az MTF-ek és az OTF-ek a (2) bekezdés szerint tájékoztatják az illetékes hatóságokat a b)- d) pont szerint kapott információk és a meghozott intézkedések részleteiről; |
| --- | --- |

e)

a szabályozott piacok, az MTF-ek és az OTF-ek a (2) bekezdés szerint tájékoztatják az illetékes hatóságokat a b)- d) pont szerint kapott információk és a meghozott intézkedések részleteiről;

| f) | az illetékes hatóságok összesítik a különféle kereskedési helyszínektől kapott adatokat, és adott esetben előírják a piaci szereplőknek vagy résztvevőknek, hogy a (3) bekezdéssel összhangban csökkentsék összesített pozícióikat. |
| --- | --- |

f)

az illetékes hatóságok összesítik a különféle kereskedési helyszínektől kapott adatokat, és adott esetben előírják a piaci szereplőknek vagy résztvevőknek, hogy a (3) bekezdéssel összhangban csökkentsék összesített pozícióikat.

(1b)
     
  A szabályozott piacok, MTF-ek és OTF-ek működtetői, amelyek az árualapú származtatott termékeket a kereskedésre bevezetik, további intézkedéseket is előírhatnak azon szerződésekre és pozíciókra vonatkozóan, amelyekre korlátokat állapítottak meg az (1) bekezdéssel összhangban, amennyiben az az érintett piacok integritásának és megfelelő működésének biztosításához szükséges. Az illetékes hatóságok előírhatják, hogy azon szabályozott piacok, illetve MTF-ek és OTF-ek működtetői, ahol árualapú származtatott termékeket a kereskedésbe bevezetik vagy azokkal kereskednek, további ilyen intézkedéseket is előírhatnak, amennyiben az az érintett piacok integritásának és megfelelő működésének biztosításához szükséges.

(2)   A szabályozott piacok, az MTF-ek és az OTF-ek
  értesítik
  illetékes hatóságaikat a
  pozíciólimitek
  vagy
  ellenőrzések
  részleteiről. Az illetékes hatóság ugyanezeket az információkat az EÉPH tudomására hozza, amely azokat közzéteszi és a weboldalán adatbázist tart fenn, a hatályos
  pozíciólimitek
  összefoglalóival.

(2a)
     
  Az EÉPH időszakonként megvizsgálja a kapott adatokat e cikk (2) bekezdésének és a 61. cikk (1) és (1a) bekezdésének megfelelően, és értékeli, hogy az érintett piacok integritásához és megfelelő működésének biztosításához e cikk (1a) bekezdésében említetteken felül szükség van-e bármilyen intézkedésre azon pozíciók tekintetében, amelyek objektíven mérhető módon csökkentik a közvetlenül a kereskedelmi tevékenységekkel kapcsolatos kockázatokat.

Ha szükségesnek ítél ilyen intézkedéseket, az EÉPH indokolással ellátott jelentést nyújt be a Bizottságnak, amelyben felvázolja a javasolt intézkedéseket, és hogy azokra miért van szükség, és e jelentést haladéktalanul továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

(3)   
  Az EÉPH szabályozási standardokat tervez meg az (1) bekezdésben hivatkozott korlátok meghatározása és az (1a) bekezdésben említett pozícióellenőrzések további pontosítása érdekében, különös tekintettel a szerződések vagy nettó pozíciók mennyiségére, amelyeket valamely személy bizonyos időszakon át megköthet vagy fenntarthat, a személyek által közvetlenül vagy közvetve fenntartott pozíciók kalkulálására vonatkozó módszerekre, az ilyen korlátok alkalmazásának módozataira, beleértve a különböző kereskedési helyszínek közötti összesített pozíciókat és annak meghatározását, hogy egy pozíció a kereskedelmi tevékenységekkel kapcsolatos kockázatokat közvetlenül csökkentő pozíciónak minősül-e.

A limiteknek
  , amelyeknek a piaci résztvevők különféle osztályai közötti is különbséget kell tenniük, valamint a pozícióellenőrzéseknek
  figyelembe kell venniük az (1)
  és (1a)
  bekezdésben hivatkozott feltételeket és a szabályozott piacok, az MTF-ek és az OTF-ek által meghatározott
  szabályokat
  .

Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardok tervezetét a nyilvánossággal folytatott konzultációt követően [...]-ig (56) benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottságot hatáskörrel ruházzák fel, hogy az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardokat az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelően elfogadja.

A
  szabályozástechnikai standardokban
  meghatározott limitek
  és pozícióellenőrzés
  is elsőbbséget élvez az illetékes hatóságok által meghozott minden más intézkedéssel szemben ezen irányelv 72. cikkének g) pontja alapján.

(4)   Az illetékes hatóságok nem állapíthatnak meg a (3) bekezdés alapján meghatározottnál korlátozóbb limiteket ▐, kivéve azokat a kivételes eseteket, amikor azok objektív módon indokoltak és arányosan, figyelembe véve a konkrét piac likviditását és a piac szabályszerű működését. A korlátozások egy hat hónapot meg nem haladó kezdeti időszakra érvényesek, a vonatkozó illetékes hatóság weboldalán történő közzététel időpontjától számítva. Az ilyen korlátozás megújítható további, alkalmanként a hat hónapot nem meghaladó időszakokra, ha a korlátozás indokai továbbra is érvényesülnek. Amennyiben a korlátozás a hathavi időtartam elteltét követően nem kerül meghosszabbításra, az automatikusan hatályát veszti.

Amikor az elfogadottnál korlátozóbb
  limiteket
  alkalmaznak, a (3) bekezdés alapján, az illetékes hatóságok értesítik az EÉPH-t. Az értesítésben indokolni kell a korlátozóbb
  limiteket
  . Az EÉPH 24 órán belül kiad egy véleményt arról, hogy szükségesnek tartja-e az intézkedést a kivételes eset kezeléséhez. A véleményt az EÉPH weboldalán közzéteszik.

Amikor egy illetékes hatóság olyan
  limiteket ír elő
  , amely ellentétes az EÉPH véleményével, weboldalán azonnal közzé tesz egy közleményt, amely teljes mértékben elmagyarázza azokat az okait, amelyek miatt így járt el.

60. cikk

Pozíciók jelentése, a kereskedők kategóriái szerint

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy azon szabályozott piacok, MTF-ek és OTF-ek, ahol árualapú származtatott termékeket vagy kibocsátási egységeket, vagy azok származtatott termékeit a kereskedésbe bevezetik vagy azokkal kereskednek:

| a) | heti jelentést hoznak nyilvánosságra, a kereskedők különböző kategóriái szerint összesített pozíciókkal, a platformjaikon kereskedett pénzügyi eszközökre, a (3) bekezdésnek megfelelően
  és e jelentést eljuttatja az illetékes hatóságnak és az EÉPH-nak
  ; |
| --- | --- |

a)

heti jelentést hoznak nyilvánosságra, a kereskedők különböző kategóriái szerint összesített pozíciókkal, a platformjaikon kereskedett pénzügyi eszközökre, a (3) bekezdésnek megfelelően
  és e jelentést eljuttatja az illetékes hatóságnak és az EÉPH-nak
  ;

| b) | az illetékes hatóságnak átadják a teljes körű bontást bármely vagy az összes piaci tag vagy szereplő pozícióiról, ideértve az ügyfeleik nevében, kérés alapján tartott pozíciókat. |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóságnak átadják a teljes körű bontást bármely vagy az összes piaci tag vagy szereplő pozícióiról, ideértve az ügyfeleik nevében, kérés alapján tartott pozíciókat.

Az a) pontban lefektetett kötelezettség csak akkor érvényesül, amikor mind a kereskedők száma, mind egy adott pénzügyi eszköz nyitott pozícióinak mértéke bizonyos minimális küszöbértékeket meghalad.

(1a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az árualapú származtatott eszközökkel vagy kibocsátási egységekkel, illetve ezek származtatott eszközeivel kereskedési helyszínen kívül kereskedő befektetési vállalkozások kérésre adják meg illetékes hatóságnak pozícióik teljes bontását, a(az) ..../.../EU [MiFIR] rendelet 23. cikkének, és adott esetben az 1227/2011/EU rendelet 8. cikkének megfelelően.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjában említett közzététel lehetővé tételéhez a tagállamok a szabályozott piacok, MTF-ek és OTF-ek tagjait és résztvevőit kérik, hogy a vonatkozó kereskedési helyszínnek jelentsék pozícióik adatait, valós időben, ideértve azokat a pozíciókat is, amelyeket ügyfeleik nevében tartanak.

(3)   A tagokat, résztvevőket és azok ügyfeleit a szabályozott piac, MTF vagy OTF szerint, kereskedőként kell besorolni, főtevékenységük jellege szerint, figyelembe véve a vonatkozó engedélyeket, a következőképpen:

| a) | a 2004/39/EK irányelvben meghatározott befektetési vállalkozások, vagy a 2006/48/EK irányelvben meghatározott hitelintézet; |
| --- | --- |

a)

a 2004/39/EK irányelvben meghatározott befektetési vállalkozások, vagy a 2006/48/EK irányelvben meghatározott hitelintézet;

| b) | befektetési alapok, akár a 2009/65/EK irányelvben meghatározott átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV), akár a 2011/61/EU irányelvben meghatározott alternatív alapkezelő társaság; |
| --- | --- |

b)

befektetési alapok, akár a 2009/65/EK irányelvben meghatározott átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV), akár a 2011/61/EU irányelvben meghatározott alternatív alapkezelő társaság;

| c) | egyéb pénzügyi intézmények, ideértve a 2009/138/EK irányelvben meghatározott biztosítási vállalkozásokat és viszontbiztosítási vállalkozásokat, és a 2003/41/EK irányelvben meghatározott, a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézményeket; |
| --- | --- |

c)

egyéb pénzügyi intézmények, ideértve a 2009/138/EK irányelvben meghatározott biztosítási vállalkozásokat és viszontbiztosítási vállalkozásokat, és a 2003/41/EK irányelvben meghatározott, a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézményeket;

| d) | kereskedelmi vállalkozások; |
| --- | --- |

d)

kereskedelmi vállalkozások;

| e) | a kibocsátási egységek vagy azok származtatott termékei esetében a 2003/87/EK irányelv szerinti megfelelési kötelezettségekkel rendelkező működtetők. |
| --- | --- |

e)

a kibocsátási egységek vagy azok származtatott termékei esetében a 2003/87/EK irányelv szerinti megfelelési kötelezettségekkel rendelkező működtetők.

Az (1) bekezdés a) pontjában említett jelentésekben meg kell adni a hosszú és rövid pozíciók számát, a kereskedők kategóriája szerint, az előző jelentés óta abban bekövetkezett változásokat, az összes nyitott pozíciók százalékos arányát minden kategóriára, és a kereskedők számát minden kategóriában.

Az (1) bekezdés a) pontjában és az (1a) bekezdésben említett jelentések megkülönböztetést tesznek az alábbiak között is:

| a) | az olyan pozíciók, amelyekre vonatkozóan megállapították, hogy objektíven mérhető módon csökkentik a közvetlenül a kereskedelmi tevékenységekkel kapcsolatos kockázatokat; valamint |
| --- | --- |

a)

az olyan pozíciók, amelyekre vonatkozóan megállapították, hogy objektíven mérhető módon csökkentik a közvetlenül a kereskedelmi tevékenységekkel kapcsolatos kockázatokat; valamint

| b) | egyéb pozíciók. |
| --- | --- |

b)

egyéb pozíciók.

(4)   Az EÉPH kidolgozza a végrehajtás-technikai standardtervezeteket az (1) bekezdés a) pontjában
  és az (1a) bekezdésben
  említett jelentések formátumának és a (2) bekezdéssel összhangban megadott tájékoztatás tartalmának meghatározásához.

Az EÉPH e végrehajtás-technikai standardtervezeteket
  [...] (57)

  -ig benyújtja a Bizottságnak.

A Bizottságra hatáskört ruháznak az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

A kibocsátási egységek vagy azok származtatott termékei esetében a jelentéstétel a 2003/87/EK irányelv szerinti megfelelési kötelezettségeket nem érinti.

(4a)
     
  Az EÉPH végrehajtás-technikai standardtervezeteket dolgoz ki azoknak az intézkedéseknek a meghatározására, amelyek előírják, hogy az (1) bekezdés a) pontjában említett minden jelentést hetente meghatározott időpontban meg kell küldeni az EÉPH-nak, hogy az a jelentéseket központilag közzétegye.

Az EÉPH e végrehajtás-technikai standardtervezeteket [...] (57)-ig benyújtja a Bizottságnak.

A Bizottságra hatáskört kell ruházni az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 94. cikk szerinti intézkedések tekintetében, amelyek meghatározzák az (1) bekezdés utolsó albekezdésében említett küszöbértékeket és finomítják a tagok, résztvevők és ügyfelek a (3) bekezdésben említett kategóriáit.

▐

(5a)
     
  Az EÉPH végrehajtás-technikai standardtervezeteket dolgoz ki azoknak az intézkedéseknek a meghatározására, amelyek előírják, hogy az (1) bekezdés a) pontjában említett minden jelentést hetente meghatározott időpontban meg kell küldeni az EÉPH-nak, hogy az a jelentéseket központilag közzétegye.

Az EÉPH e végrehajtás-technikai standardtervezeteket [...] (57)-ig benyújtja a Bizottságnak.

A Bizottságra hatáskört kell ruházni az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

V.   CÍM

ADATJELENTÉSI SZOLGÁLTATÁSOK

1.   SZAKASZ

AZ ADATJELENTÉSI SZOLGÁLTATÓKRA VOANTKOZÓ ENGEDÉLYEZÉSI ELJÁRÁSOK

61. cikk

Az engedélyezés követelménye

(1)   A tagállamok megkövetelik, hogy az I. melléklet D. szakaszában ismertetett adatjelentési szolgáltatások végzése, szokásos elfoglaltságként vagy üzleti tevékenységként előzetes engedélyhez legyen kötve, e szakasz rendelkezéseivel összhangban. Az ilyen engedélyt a székhely szerinti tagállamnak a 69. cikkel összhangban kijelölt illetékes hatósága adja meg.

(2)   Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérve a tagállamok engedélyezik bármely piacműködtetőnek valamely APA, CTP és ARM adatjelentési szolgáltatásának működtetését, amennyiben az előzetes vizsgálat szerint megfelelnek e cím rendelkezéseinek. Az ilyen szolgáltatást az engedélyükben szerepeltetni kell. Az ilyen szolgáltatást az engedélyükben szerepeltetni kell.

(3)   A tagállamok valamennyi adatjelentési szolgáltatót nyilvántartanak. A nyilvántartás a nyilvánosság számára hozzáférhető, és információkat tartalmaz azon szolgáltatásokról vagy tevékenységekről, amelyekre az adatjelentési szolgáltatás engedéllyel rendelkezik. A jegyzéket rendszeresen naprakésszé kell tenni. Minden engedélyről értesíteni kell az EÉPH-t.

Az EÉPH jegyzéket készít az
  Európai
  Unióban működő összes adatjelentési szolgáltató adatairól. A jegyzék információkat tartalmaz azon szolgáltatásokról vagy tevékenységekről, amelyekre az adatjelentési szolgáltatás engedéllyel rendelkezik, és a jegyzéket rendszeresen naprakésszé kell tenni. Az EÉPH e jegyzéket saját honlapján közzéteszi és naprakész állapotban tartja.

Amennyiben egy hatáskörrel rendelkező hatóság a 64. cikkel összhangban visszavont egy engedélyt, ezt a visszavonást a jegyzékben 5 éven át közzéteszik.

62. cikk

Az engedély terjedelme

(1)   A székhely szerinti tagállam gondoskodik arról, hogy az engedély meghatározza azt az adatjelentési szolgáltatást, amelynek végzésére az adatjelentési szolgáltató engedélyt kapott. Az adatjelentési szolgáltató, amennyiben üzleti tevékenységét további adatjelentési szolgáltatásokra akarja kiterjeszteni, kérelmet nyújt be engedélyének kiterjesztésére.

(2)   Az engedély az egész
  Európai
  Unióra érvényes, és lehetővé teszi, hogy az adatjelentési szolgáltató azokat a szolgáltatásokat, amelyekre az engedélyt megkapta, az
  Európai
  Unióban bárhol végezze.

63. cikk

Az engedélyek megadásának és a kérelmek elutasításának eljárásai

(1)   Az illetékes hatóság nem adja meg az engedélyt mindaddig, amíg teljes mértékben meg nem győződik arról, hogy a kérelmező az ezen irányelv alapján elfogadott rendelkezésekben foglalt valamennyi követelménynek eleget tesz.

(2)   Az adatjelentési szolgáltatónak meg kell adnia mindazon információkat, beleértve egyebek között a tervezett műveletek típusát és a szervezeti felépítést meghatározó üzleti tervet, amely szükséges ahhoz, hogy az illetékes hatóság meggyőződhessen arról, hogy az adatjelentési szolgáltató az eredeti engedély időpontjában minden szükséges intézkedést megtett ahhoz, hogy az e cím rendelkezései szerinti kötelezettségeinek megfeleljen.

(3)   A kérelmezőt a hiánytalan kérelem benyújtásától számított hat hónapon belül tájékoztatni kell arról, hogy az engedélyt megadták-e.

(4)   Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki, amelyek meghatározzák:

| a) | a (2) bekezdés értelmében az illetékes hatóságok számára nyújtandó információkat, az üzleti tervet is ideértve; |
| --- | --- |

a)

a (2) bekezdés értelmében az illetékes hatóságok számára nyújtandó információkat, az üzleti tervet is ideértve;

| b) | a 65. cikk (4) bekezdése szerinti tájékoztatásban szereplő információkat. |
| --- | --- |

b)

a 65. cikk (4) bekezdése szerinti tájékoztatásban szereplő információkat.

Az EÉPH az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardtervezeteket
  [...]-ig (58)

  benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardok tervezetének az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelő elfogadására.

(5)   Az EÉPH végrehajtás-technikai standardtervezetet dolgoz ki a (2) bekezdésben és a 65. cikk (4) bekezdésében előírt információ nyújtására és az értesítésre szolgáló egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából.

Az EÉPH e végrehajtás-technikai standardtervezeteket
  [...] (59)

  -ig benyújtja a Bizottságnak.

A Bizottságra hatáskört kell ruházni az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

64. cikk

Az engedély visszavonása

Az illetékes hatóság az adatjelentési szolgáltatónak kiadott engedélyt visszavonhatja, ha a szolgáltató:

| a) | 12 hónapon belül nem használja fel az engedélyt, kifejezetten lemond az engedélyről, vagy az előző hat hónapban nem végzett adatjelentési szolgáltatásokat, kivéve, ha az érintett tagállam rendelkezett arról, hogy ezekben az esetekben az engedély érvényét veszti; |
| --- | --- |

a)

12 hónapon belül nem használja fel az engedélyt, kifejezetten lemond az engedélyről, vagy az előző hat hónapban nem végzett adatjelentési szolgáltatásokat, kivéve, ha az érintett tagállam rendelkezett arról, hogy ezekben az esetekben az engedély érvényét veszti;

| b) | valótlan nyilatkozatok tételével, vagy más szabálytalan eszköz igénybevételével szerezte meg az engedélyt; |
| --- | --- |

b)

valótlan nyilatkozatok tételével, vagy más szabálytalan eszköz igénybevételével szerezte meg az engedélyt;

| c) | már nem felel meg azoknak a feltételeknek, amelyek alapján az engedélyt megadták; |
| --- | --- |

c)

már nem felel meg azoknak a feltételeknek, amelyek alapján az engedélyt megadták;

| d) | súlyosan vagy módszeresen megsértette ezen irányelv rendelkezéseit. |
| --- | --- |

d)

súlyosan vagy módszeresen megsértette ezen irányelv rendelkezéseit.

65. cikk

Az adatjelentési szolgáltatók vezető testületére vonatkozó előírások

(1)   Bármely adatjelentési szolgáltató vezető testülete tagjainak mindenkor kellően jó hírnévvel kell rendelkeznie, elegendő ismeret, készség és tapasztalat birtokában kell lennie és elegendő időt kell feladatai ellátására fordítania.

A vezető testület az adatjelentési szolgáltató tevékenységeinek megértéséhez megfelelő kollektív tudással, készségekkel és tapasztalattal rendelkezik. A vezető testület minden egyes tagja őszintén, integritással és független gondolkodással cselekszik, hogy szükség esetén a felső vezetés döntéseit ténylegesen értékeljék és kifogásolják.

Amennyiben egy piacműködtető egy APA, egy CTP vagy egy ARM működtetésére kér engedélyt, és az APA, a CTP vagy az ARM vezető testületének tagjai megegyeznek a szabályozott piac vezető testületének tagjaival, e személyeknek meg kell felelniük az első albekezdésben megállapított követelményeknek.

(2)   Az EÉPH
  [...]-ig (60)

  iránymutatásokat dolgoz ki az (1) bekezdésben ismertetett vezető testület tagjai alkalmasságának felmérésére, figyelembe véve az általuk betöltött különböző szerepköröket és feladatköröket,
  valamint a vezető testület tagjai és az APA, a CTP és az ARM felhasználói közötti összeférhetetlenségek kerülésének szükségességét
  .

(2a)
     
  A tagállami jogrendszerek sérelme nélkül a tagállamok biztosítják, hogy amennyiben felmerül, hogy egy vezető testület tagja rendelkezéseket sértett vagy az ezen irányelv vagy a .../.../EU rendelet [MiFIR] hatálya alá tartozó területeken jogsértést követett el, a személy ellen büntetőjogi és polgári jogi eljárást kezdeményeznek.

(3)   A tagállamok az adatjelentési szolgáltatótól megkövetelik, hogy tájékoztassa az illetékes hatóságot vezető testületének minden egyes tagjáról és a tagságban bekövetkezett bármiféle változásról, az összes olyan információkkal együtt, amelyek annak megítéléséhez szükségesek, hogy az adott gazdálkodó egység az e cikk (1) bekezdésének megfelel-e.

(4)   Az adatjelentési szolgáltatás vezető testületének képesnek kell lennie arra, hogy a gazdálkodó egységet józan és körültekintő módon vezessék, és olyan módon, amely előmozdítja a piac integritását és az ügyfelek érdekeit.

(5)   Az illetékes hatóság megtagadja az engedélyezést, ha nincs meggyőződve arról, hogy az adatjelentési szolgáltató üzletmenetének tényleges irányítására kijelölt személy vagy személyek megfelelően jó hírnévvel rendelkeznek, vagy ha objektív és bizonyítható indokok állnak fenn annak vélelmezésére, hogy a szolgáltató vezetésében javasolt változások veszélyeztetik a megalapozott és megbízható vezetést, az ügyfeleik érdekeinek és a piac integritásának megfelelő figyelembe vételét.

2.   SZAKASZ

FELTÉTELEK A JÓVÁHAGYOTT KÖZZÉTÉTELI MECHANIZMUSOK (APA-K) SZÁMÁRA

66. cikk

Szervezeti követelmények

(1)   A székhely szerinti tagállam előírja, hogy egy APA-nak rendelkeznie kell megfelelő szabályozásokkal és mechanizmusokkal a(z) .../.../EU [MiFIR] rendelet 19. és 20. cikke szerinti információk, ésszerű üzleti alapon történő, nyilvánosságra hozatalához, a valós időhöz olyan közel, amennyire csak ez lehetséges. A tájékoztatást ingyenesen, az ügylet közzététele után 15 perccel elérhetővé kell tenni. A székhely szerinti tagállam előírja, hogy az APA-nak képesnek kell lennie arra, hogy hatékonyan és konzisztens módon terjessze ezeket az információkat, olyan megoldással, ami biztosítja az információhoz való gyors hozzáférést, megkülönböztetésmentes alapon, és olyan formátumban, amely megkönnyíti a más forrásokból származó hasonló adatokkal való összevonást.

(1a)
     
  Az APA által az (1) bekezdésnek megfelelően közzétett információknak legalább a következő elemeket kell tartalmaznia:

| a) | a pénzügyi eszközazonosítója; |
| --- | --- |

a)

a pénzügyi eszközazonosítója;

| b) | az ár, amelyen az ügyletet megkötötték; |
| --- | --- |

b)

az ár, amelyen az ügyletet megkötötték;

| c) | az ügylet volumene; |
| --- | --- |

c)

az ügylet volumene;

| d) | az ügylet időpontja; |
| --- | --- |

d)

az ügylet időpontja;

| e) | az ügylet bejelentésének időpontja; |
| --- | --- |

e)

az ügylet bejelentésének időpontja;

| f) | az ügylet árjelzése; |
| --- | --- |

f)

az ügylet árjelzése;

| g) | a kereskedési helyszín vagy rendszeres internalizáló, ahol az ügyletet végrehajtották, vagy egyéb esetben a „tőzsdén kívüli” kód; |
| --- | --- |

g)

a kereskedési helyszín vagy rendszeres internalizáló, ahol az ügyletet végrehajtották, vagy egyéb esetben a „tőzsdén kívüli” kód;

| h) | értelemszerűen egy olyan jelzés, amely jelzi, hogy az ügyletre különleges feltételek vonatkoztak. |
| --- | --- |

h)

értelemszerűen egy olyan jelzés, amely jelzi, hogy az ügyletre különleges feltételek vonatkoztak.

(2)   A székhely szerinti tagállam előírja, hogy ez az APA az ügyfelekkel kapcsolatos összeférhetetlenség megelőzésére kidolgozott, tényleges igazgatási mechanizmusokat működtesse és gondozza.
  Ezen belül az az APA, amely egyben piacműködtető vagy befektetési vállalkozás is, minden összegyűjtött információt megkülönböztetésmentes módon kezel, és megfelelő mechanizmusokat működtet és tart fenn a különböző üzleti funkciók különválasztása érdekében.

(3)   A székhely szerinti tagállam előírja, hogy az az APA rendelkezzen az információk továbbítására használt eszközök biztonságát garantáló, józan biztonsági mechanizmusokkal, minimalizálja az adatsérülés és a jogosulatlan hozzáférés kockázatát, és előzze meg az információ kiszivárgását annak közzététele előtt. Annak az APA-nak megfelelő erőforrásokat kell tartani és rendelkeznie kell tartalékrendszerekkel ahhoz, hogy szolgáltatásait mindenkor kínálni tudja és fenn tudja azokat tartani.

(4)   A székhely szerinti állam előírja az APA számára, hogy rendelkezzen olyan rendszerekkel, amelyek hathatósan ellenőrzik a kereskedési jelentéseket, azok teljeskörűsége szempontjából, azonosítják a kihagyásokat és a nyilvánvaló hibákat, és kérik az ilyen, hibás jelentések újraküldését.

(5)   Az (1) bekezdés következetes harmonizációja érdekében az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezetet dolgoz ki a közös formátumok, adatstandardok és technikai mechanizmusok meghatározásához, amelyek megkönnyítik az (1) bekezdésben említett információk összevonását.

Az EÉPH az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardtervezeteket
  [...]-ig (61)

  benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardok tervezetének az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelő elfogadására.

(6)   A Bizottság felhatalmazást kap a 94. cikknek megfelelő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, amelyek tisztázzák, mi képez ésszerű üzleti alapot az (1) bekezdésben említett tájékoztatás nyilvánossá tételéhez.

(7)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 94. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, a következők meghatározására:

| a) | azok az eszközök, amelyek révén egy APA megfelelhet az (1) bekezdésben említett tájékoztatási kötelezettségnek; |
| --- | --- |

a)

azok az eszközök, amelyek révén egy APA megfelelhet az (1) bekezdésben említett tájékoztatási kötelezettségnek;

| b) | az (1) bekezdés szerint közzétett tájékoztatás tartalma. |
| --- | --- |

b)

az (1) bekezdés szerint közzétett tájékoztatás tartalma.

3.   SZAKASZ

FELTÉTELEK AZ ÖSSZEVONT ADATTÁROLÁSI SZOLGÁLTATÓK (CTP-K) SZÁMÁRA

67. cikk

Szervezeti követelmények

(1)   A székhely szerinti tagállam előírja, hogy egy CTP–nek rendelkeznie kell megfelelő szabályozásokkal és mechanizmusokkal a(z) .../.../EU [MiFIR] rendelet 5. és 19. cikke szerint nyilvánosságra hozott információk ésszerű üzleti alapon történő gyűjtésére, azok összevonására egy folyamatos adatfolyammá és ennek a tájékoztatásnak a közzétételére a valós időhöz olyan közel, amennyire csak ez lehetséges technikailag, ésszerű üzleti alapon, ideértve legalább a következő adatokat:

| a) | a pénzügyi eszközazonosítója; |
| --- | --- |

a)

a pénzügyi eszközazonosítója;

| b) | az ár, amelyen az ügyletet megkötötték; |
| --- | --- |

b)

az ár, amelyen az ügyletet megkötötték;

| c) | az ügylet volumene; |
| --- | --- |

c)

az ügylet volumene;

| d) | az ügylet időpontja; |
| --- | --- |

d)

az ügylet időpontja;

| e) | az ügylet bejelentésének időpontja; |
| --- | --- |

e)

az ügylet bejelentésének időpontja;

| f) | az ügylet árjelzése; |
| --- | --- |

f)

az ügylet árjelzése;

| g) | a kereskedési helyszín vagy rendszeres internalizáló, ahol az ügyletet végrehajtották, vagy egyéb esetben a „tőzsdén kívüli” kód; |
| --- | --- |

g)

a kereskedési helyszín vagy rendszeres internalizáló, ahol az ügyletet végrehajtották, vagy egyéb esetben a „tőzsdén kívüli” kód;

| ga) | adott esetben az az automatizált kereskedési rendszer, amely az ügyletet generálta; |
| --- | --- |

ga)

adott esetben az az automatizált kereskedési rendszer, amely az ügyletet generálta;

| h) | értelemszerűen egy olyan jelzés, amely jelzi, hogy az ügyletre különleges feltételek vonatkoztak. |
| --- | --- |

h)

értelemszerűen egy olyan jelzés, amely jelzi, hogy az ügyletre különleges feltételek vonatkoztak.

A tájékoztatást ingyenesen, az ügylet közzététele után 15 perccel elérhetővé kell tenni. A székhely szerinti tagállam előírja, hogy a CTP-nek képesnek kell lennie arra, hogy hatékonyan és konzisztens módon terjessze ezeket az információkat, olyan megoldással, ami biztosítja az információhoz való gyors hozzáférést, megkülönböztetésmentes alapon, és olyan formátumokban, amelyek könnyen hozzáférhetőek és felhasználhatóak a piaci szereplők számára.

(2)   A székhely szerinti tagállam egy CTP számára előírja, hogy rendelkezzen a megfelelő szabályozásokkal és mechanizmusokkal a(z) .../... [MiFIR] rendelet 9. és 20. cikke szerint nyilvánosságra hozott információk ésszerű üzleti alapon történő gyűjtésére, azok összevonására egy folyamatos adatfolyammá és ennek a tájékoztatásnak a közzétételére a valós időhöz olyan közel, amennyire csak ez lehetséges technikailag, ésszerű üzleti alapon, ideértve legalább a következő adatokat:

| a) | a pénzügyi eszköz azonosítója vagy azonosító jellemzői; |
| --- | --- |

a)

a pénzügyi eszköz azonosítója vagy azonosító jellemzői;

| b) | az ár, amelyen az ügyletet megkötötték; |
| --- | --- |

b)

az ár, amelyen az ügyletet megkötötték;

| c) | az ügylet volumene; |
| --- | --- |

c)

az ügylet volumene;

| d) | az ügylet időpontja; |
| --- | --- |

d)

az ügylet időpontja;

| e) | az ügylet bejelentésének időpontja; |
| --- | --- |

e)

az ügylet bejelentésének időpontja;

| f) | az ügylet árjelzése; |
| --- | --- |

f)

az ügylet árjelzése;

| g) | a kereskedési helyszín
  vagy rendszeres internalizáló
  , ahol az ügyletet végrehajtották, vagy egyéb esetben a „tőzsdén kívüli” kód; |
| --- | --- |

g)

a kereskedési helyszín
  vagy rendszeres internalizáló
  , ahol az ügyletet végrehajtották, vagy egyéb esetben a „tőzsdén kívüli” kód;

| h) | értelemszerűen egy olyan jelzés, amely jelzi, hogy az ügyletre különleges feltételek vonatkoztak. |
| --- | --- |

h)

értelemszerűen egy olyan jelzés, amely jelzi, hogy az ügyletre különleges feltételek vonatkoztak.

A tájékoztatást ingyenesen, az ügylet közzététele után 15 perccel elérhetővé kell tenni. A székhely szerinti tagállam előírja, hogy a CTP-nek képesnek kell lennie arra, hogy hatékonyan és konzisztens módon terjessze ezeket az információkat, olyan megoldással, ami biztosítja az információhoz való gyors hozzáférést, megkülönböztetésmentes alapon, és olyan általánosan elfogadott formátumokban, amelyek interoperábilisak és könnyen hozzáférhetőek és felhasználhatóak a piaci szereplők számára.

(3)   A székhely szerinti tagállam előírja a CTP számára, hogy a szolgáltatott adatok összevonása
  minden
  szabályozott
  piac
  , az MTF-ek, az OTF-ek és az APA-k esetében, valamint a pénzügyi eszköz esetében a (8) bekezdés c) pontja szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén történjen meg.

(4)   A székhely szerinti tagállam előírja, hogy a CTP az összeférhetetlenség megelőzésére kidolgozott, tényleges igazgatási mechanizmusokat működtessen és gondozzon. Ezen belül egy APA adatjelentési szolgáltatását működtető piacműködtető vagy személy, aki vagy amely egy összevont adattárolást is működtet, minden összegyűjtött információt megkülönböztetésmentes módon kezel, és megfelelő mechanizmusokat működtet és tart fenn a különböző üzleti funkciókra.

(5)   A székhely szerinti tagállam előírja, hogy az a CTP rendelkezzen az információk továbbítására használt eszközök biztonságát garantáló, józan biztonsági mechanizmusokkal, és minimalizálja az adatsérülés és a jogosulatlan hozzáférés kockázatát, és előzze meg az információ kiszivárgását annak közzététele előtt. A székhely szerinti állam előírja, hogy a CTP-nek megfelelő erőforrásokat kell tartani és rendelkeznie kell tartalékrendszerekkel ahhoz, hogy szolgáltatásait mindenkor kínálni tudja és fenn tudja azokat tartani.

(6)   Az (1) és a (2) bekezdés következetes összehangolásának biztosítására az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki, hogy meghatározza az adatstandardokat és formátumokat a(z) .../.../EU [MiFIR] rendelet 5., 9., 19. és 20. cikkének megfelelően közzéteendő információkhoz, ideértve az eszköz azonosítóját, árát, mennyiségét, az időpontot, az árjelzést, a helyszín azonosítóját és azoknak a konkrét körülményeknek a jelzését, amelyek az ügyletekre vonatkoztak, valamint azokat a technikai megállapodásokat, amelyek az információk hatékony és konzisztens terjesztését elősegítik, olyan módon, ami biztosítja, hogy a piaci szereplők számára könnyen hozzáférhető és felhasználható lesz, amint azt az (1) és (2) bekezdés jelzi, ideértve azokat a további szolgáltatásokat, amelyeket a CTP elvégezhet, növelve a piac hatékonyságát.

Az EÉPH az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardtervezeteket, a(z) .../.../EU [MiFIR] rendelet 5. és 19. cikke szerint közzétett információkra vonatkozóan
  [...]-ig (62)

  , a(z) .../.../EU [MiFID] rendelet 9. és 20. cikke szerinti információkra vonatkozóan
  [...]-ig (63)

  nyújtja be a Bizottsághoz.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardok tervezetének az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelő elfogadására.

(7)   A Bizottság ▐ a 94. cikknek megfelelő felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat fogad el,
  amelyek tisztázzák, mi képez ésszerű üzleti alapot az (1) és a (2) bekezdésben említett adatokhoz való hozzáférés biztosításához.

(8)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 94. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következők meghatározására:

| a) | azok az eszközök, amelyek révén egy CTP megfelelhet az (1) és (2) bekezdésben említett tájékoztatási kötelezettségnek; |
| --- | --- |

a)

azok az eszközök, amelyek révén egy CTP megfelelhet az (1) és (2) bekezdésben említett tájékoztatási kötelezettségnek;

| b) | az (1) és a (2) bekezdés szerint közzétett tájékoztatás tartalma. |
| --- | --- |

b)

az (1) és a (2) bekezdés szerint közzétett tájékoztatás tartalma.

| c) | azok a ▐ pénzügyi eszközök, amelyek adatait az adatfolyamban biztosítani kell; |
| --- | --- |

c)

azok a ▐ pénzügyi eszközök, amelyek adatait az adatfolyamban biztosítani kell;

| d) | más eszközök, amelyek biztosítják, hogy a különböző CTP-k által közzétett adatok konzisztensek legyenek és lehetővé váljon az átfogó feltérképezés és a más forrásokból származó hasonló adatokra utaló kereszthivatkozások alkalmazása
  , valamint az Európai Unió szintjén történő összesítés
  . |
| --- | --- |

d)

más eszközök, amelyek biztosítják, hogy a különböző CTP-k által közzétett adatok konzisztensek legyenek és lehetővé váljon az átfogó feltérképezés és a más forrásokból származó hasonló adatokra utaló kereszthivatkozások alkalmazása
  , valamint az Európai Unió szintjén történő összesítés
  .

67a. cikk

Egységes konszolidált adatbázis

(1)
     
  Az EÉPH [...]-ig (64) véleményt ad ki az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak a nyilvánosságra hozott, jó minőségű, kereskedés utáni információk elérhetőségéről, a(az) ..../.../EU .../...[MiFIR] rendelet 5. és 19. cikkének megfelelően összevont formában, kedvező áron, felhasználóbarát szabványoknak megfelelő és az egész piacot lefedő formában.

(2)
     
  Amennyiben az EÉPH megítélése szerint a kereskedés utáni, az 5. és 19. cikknek megfelelően közzétett információk nem elérhetőek vagy nem kiváló minőségűek, illetve nem fedik le az egész piacot, az EÉPH kedvezőtlen véleményt ad.

(3)
     
  A (2) bekezdésnek megfelelő kedvezőtlen véleménytől számított három hónapon belül a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el a 94. cikknek megfelelően, a kereskedés utáni adatok 5. és 19. cikk szerinti közzétételére összevont adattárat működtető egységes jogalany létrehozásáról.

(4)
     
  Az EÉPH [...]-ig (65) véleményt ad ki az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak a nyilvánosságra hozott, jó minőségű, kereskedés utáni információk elérhetőségéről, a(az) ..../.../EU .../...[MiFIR] rendelet 9. és 20. cikkének megfelelően összevont formában, kedvező áron, felhasználóbarát szabványoknak megfelelő és az egész piacot lefedő formában.

(5)
     
  Amennyiben az EÉPH megítélése szerint a kereskedés utáni, az 9. és 20. cikknek megfelelően közzétett információk nem elérhetőek vagy nem kiváló minőségűek, illetve nem fedik le az egész piacot, az EÉPH kedvezőtlen véleményt ad.

(6)
     
  A (5) bekezdésnek megfelelő kedvezőtlen véleménytől számított három hónapon belül a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el a 94. cikknek megfelelően, a kereskedés utáni adatok 9. és 20. cikk szerinti közzétételére összevont adattárat működtető egységes jogalany létrehozásáról.

4.   SZAKASZ

FELTÉTELEK A JÓVÁHAGYOTT KÖZZÉTÉTELI MECHANIZMUSOK (ARM) SZÁMÁRA

68. cikk

Szervezeti követelmények

(1)   A székhely szerinti tagállam előírja, hogy egy ARM-nek rendelkeznie kell megfelelő szabályozásokkal és mechanizmusokkal a(z) .../.../EU [MiFIR] rendelet 23. cikke szerinti információk jelentéséhez, olyan gyorsan, amennyire csak lehetséges, és nem később, mint a következő munkanap végéig. Az ilyen információkat a(z) .../.../EU [MiFIR] rendelet 23. cikkében rögzített követelményeknek megfelelően, ésszerű üzleti alapon kell biztosítani.

(2)   A székhely szerinti tagállam előírja, hogy ez az ARM az ügyfelekkel kapcsolatos összeférhetetlenség megelőzésére kidolgozott, tényleges igazgatási mechanizmusokat működtesse és gondozza.
  Ezen belül az az ARM, amely egyben piacműködtető vagy befektetési vállalkozás is, minden összegyűjtött információt megkülönböztetésmentes módon kezel, és megfelelő mechanizmusokat működtet és tart fenn a különböző üzleti funkciók különválasztása érdekében.

(3)   A székhely szerinti tagállam előírja, hogy ez az ARM rendelkezzen az információk továbbítására használt eszközök biztonságát garantáló, józan biztonsági mechanizmusokkal, minimalizálja az adatsérülés és a jogosulatlan hozzáférés kockázatát, és előzze meg az információ kiszivárgását ▐. A székhely szerinti állam előírja, hogy az ARM-nek megfelelő erőforrásokat kell tartani és rendelkeznie kell tartalékrendszerekkel ahhoz, hogy szolgáltatásait mindenkor kínálni tudja, és fenn tudja azokat tartani.

(4)   A székhely szerinti állam előírja az ARM számára, hogy rendelkezzen olyan rendszerekkel, amelyek hathatósan ellenőrzik az ügyletjelentéseket azok teljeskörűsége szempontjából, azonosítják a kihagyásokat és a nyilvánvaló hibákat, és kérik az ilyen hibás jelentések újraküldését.

(5)   Bizottság a 94. cikknek megfelelő felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
  fogad el, olyan
  intézkedéseket, amelyek tisztázzák, mi képez ésszerű üzleti alapot az (1) bekezdésben említett információkról való beszámoláshoz.

VI.   CÍM

ILLETÉKES HATÓSÁGOK

I.   FEJEZET

KIJELÖLÉS, HATÁSKÖRÖK ÉS JOGORVOSLATI ELJÁRÁSOK

69. cikk

Az illetékes hatóságok kijelölése

(1)   Minden tagállam kijelöli azokat a hatáskörrel rendelkező hatóságokat, amelyek feladata az ezen irányelv és a .../.../EU rendelet [MiFIR] különböző rendelkezéseiben előírt feladatok ellátása. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot, az EÉPH-t és a többi tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát az egyes feladatok ellátásáért felelős hatáskörrel rendelkező hatóságokról, illetve az ilyen feladatok esetleges megosztásáról.

(2)   Az (1) bekezdésben említett hatóságoknak állami hatóságoknak kell lenniük, azon lehetőség sérelme nélkül, hogy más jogalanyokra is át lehet ruházni feladatokat, ha arról a
  29. cikk (4) bekezdése
  kifejezetten rendelkezik.

A feladatoknak az (1) bekezdésben említett hatóságoktól eltérő szervezetekre történő esetleges átruházása nem érintheti sem a hatósági jogkörök, sem az ítélkezési jogkörök gyakorlását. A tagállamok megkövetelik, hogy a hatáskör-átruházás előtt az illetékes hatóságok minden ésszerű intézkedést hozzanak meg annak biztosítására, hogy az a szervezet, amelyre feladatokat ruháznak át, rendelkezik az összes feladat hatékony végrehajtásához szükséges kapacitással és erőforrásokkal, valamint hogy az átruházás kizárólag akkor valósulhasson meg, ha létrehozták az átruházott feladatok ellátásának világosan meghatározott és dokumentált keretét, amely tartalmazza az ellátandó feladatokat, valamint azok végrehajtásának feltételeit. Az említett feltételeknek tartalmazniuk kell egy olyan kikötést, amely kötelezi az adott szervezetet arra, hogy oly módon járjon el és hozzon létre szervezetet, hogy elkerülhesse az összeférhetetlenséget, illetve hogy az átruházott feladatok ellátása során tudomására jutott információt ne használja fel tisztességtelenül vagy a verseny korlátozására. Az ezen irányelv, illetve végrehajtási intézkedései betartásának felügyeletéért az (1) bekezdésnek megfelelően kijelölt illetékes hatóság vagy hatóságok viselik a végső felelősséget.

A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot, az EÉPH-t és a többi tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságait minden, a hatáskörök átruházására vonatkozó esetlegesen általuk megkötött megállapodásról, beleértve az ilyen átruházást szabályozó pontos feltételeket is.

(3)   Az EÉPH a saját honlapján közzéteszi és naprakész állapotban tartja az (1) és (2) bekezdésben említett hatáskörrel rendelkező hatóságok jegyzékét.

70. cikk

Együttműködés egy adott tagállam hatóságai között

Amennyiben valamely tagállam egynél több illetékes hatóságot jelöl ki ezen irányelv
  vagy a .../.../EU rendelet [MiFIR]
  rendelkezéseinek érvényesítésére, az ilyen hatóságok szerepeit világosan meg kell határozni, és azok kötelesek szorosan együttműködni.

Valamennyi tagállam megköveteli, hogy legyen együttműködés az ezen irányelv
  vagy a .../.../EU rendelet [MiFIR]
  alkalmazásában illetékes hatóságok, valamint a hitelintézetek és más pénzügyi intézmények, a nyugdíjalapok, az ÁÉKBV-k, a biztosítási és viszontbiztosítási közvetítők, valamint a biztosítóintézetek felügyeletéért az adott tagállamban felelős illetékes hatóságok között.

A tagállamok megkövetelik, hogy az illetékes hatóságok cseréljék ki az összes olyan információt, amely kötelezettségeik és feladataik ellátásához alapvető fontosságú vagy lényeges.

71. cikk

Az illetékes hatóságoknak biztosítandó hatáskörök

(1)   Az illetékes hatóságokat fel kell ruházni minden olyan felügyeleti és vizsgálati hatáskörrel, amely feladataik ellátásához szükséges. A nemzeti jogszabályok keretei által meghatározott korlátokon belül az ilyen hatásköröket a következők szerint gyakorolják:

| a) | közvetlenül vagy más hatóságokkal együttműködésben; |
| --- | --- |

a)

közvetlenül vagy más hatóságokkal együttműködésben;

| b) | saját felelősségük alapján olyan jogalanyokra történő átruházással, amelyekre a 69. cikk (2) bekezdésének megfelelően ruháztak át feladatokat; vagy |
| --- | --- |

b)

saját felelősségük alapján olyan jogalanyokra történő átruházással, amelyekre a 69. cikk (2) bekezdésének megfelelően ruháztak át feladatokat; vagy

| c) | a hatáskörrel rendelkező igazságügyi hatóságok megkeresése útján. |
| --- | --- |

c)

a hatáskörrel rendelkező igazságügyi hatóságok megkeresése útján.

(2)   Az (1) bekezdésben említett hatásköröket a nemzeti joggal összhangban kell gyakorolni, és azoknak legalább az alábbi jogokat kell tartalmazniuk:

| a) | hozzáférés bármely formájú bármely, a felügyelettel összefüggő feladatok teljesítése szempontjából releváns dokumentumhoz –
  ideértve a 16. cikk (7) bekezdésében említett nyilvántartásokat is
  –, valamint arról másolat készítése; |
| --- | --- |

a)

hozzáférés bármely formájú bármely, a felügyelettel összefüggő feladatok teljesítése szempontjából releváns dokumentumhoz –
  ideértve a 16. cikk (7) bekezdésében említett nyilvántartásokat is
  –, valamint arról másolat készítése;

| b) | információszolgáltatás
  előírása
  bármely személy számára, és szükség szerint a személy beidézése és kikérdezése az információ megszerzése céljából; |
| --- | --- |

b)

információszolgáltatás
  előírása
  bármely személy számára, és szükség szerint a személy beidézése és kikérdezése az információ megszerzése céljából;

| c) | helyszíni vizsgálatok elvégzése; |
| --- | --- |

c)

helyszíni vizsgálatok elvégzése;

| ca) | próbavásárlás végzése; |
| --- | --- |

ca)

próbavásárlás végzése;

| d) | a befektetési vállalkozásoknál vezetett meglévő telefon- és adatforgalmi nyilvántartások
  vagy a 16. cikk (7) bekezdésében említett egyenértékű nyilvántartások
  bekérése, amennyiben okkal feltételezhető, hogy a nyilvántartásokban a vizsgálat tárgya szempontjából releváns, bizonyító erejű adatok szerepelhetnek a befektetési vállalkozás ezen irányelvből fakadó kötelezettségeinek esetleges megszegésére nézve; a nyilvántartás adatai azonban
  csak
  akkor érinthetik a kapcsolódó kommunikáció tartalmát,
  ha ezeknek a nyilvántartásoknak a kiadása összhangban áll az uniós és nemzeti jog alapján érvényben lévő adatvédelmi biztosítékokkal
  ; |
| --- | --- |

d)

a befektetési vállalkozásoknál vezetett meglévő telefon- és adatforgalmi nyilvántartások
  vagy a 16. cikk (7) bekezdésében említett egyenértékű nyilvántartások
  bekérése, amennyiben okkal feltételezhető, hogy a nyilvántartásokban a vizsgálat tárgya szempontjából releváns, bizonyító erejű adatok szerepelhetnek a befektetési vállalkozás ezen irányelvből fakadó kötelezettségeinek esetleges megszegésére nézve; a nyilvántartás adatai azonban
  csak
  akkor érinthetik a kapcsolódó kommunikáció tartalmát,
  ha ezeknek a nyilvántartásoknak a kiadása összhangban áll az uniós és nemzeti jog alapján érvényben lévő adatvédelmi biztosítékokkal
  ;

| da) | vagyontárgyak zárolásának és/vagy lefoglalásának előírása; |
| --- | --- |

da)

vagyontárgyak zárolásának és/vagy lefoglalásának előírása;

| e) | szakmai tevékenység folytatásától ideiglenes eltiltás kérelmezése; |
| --- | --- |

e)

szakmai tevékenység folytatásától ideiglenes eltiltás kérelmezése;

| f) | információadás megkövetelése az engedélyezett befektetési vállalkozások és szabályozott piacok könyvvizsgálóitól; |
| --- | --- |

f)

információadás megkövetelése az engedélyezett befektetési vállalkozások és szabályozott piacok könyvvizsgálóitól;

| g) | büntetőeljárás kezdeményezése; |
| --- | --- |

g)

büntetőeljárás kezdeményezése;

| h) | ellenőrzések vagy vizsgálatok végrehajtásának engedélyezése könyvvizsgálók vagy szakértők számára; |
| --- | --- |

h)

ellenőrzések vagy vizsgálatok végrehajtásának engedélyezése könyvvizsgálók vagy szakértők számára;

| i) | információszolgáltatás
  előírása
  , beleértve bármely személytől a pozíció vagy
  az árualapú
  származtatott termék, illetve a mögöttes piacon bármilyen eszköz vagy kötelezettség révén vállalt kitettség méretére és rendeltetésére vonatkozó összes vonatkozó dokumentáció bekérését. |
| --- | --- |

i)

információszolgáltatás
  előírása
  , beleértve bármely személytől a pozíció vagy
  az árualapú
  származtatott termék, illetve a mögöttes piacon bármilyen eszköz vagy kötelezettség révén vállalt kitettség méretére és rendeltetésére vonatkozó összes vonatkozó dokumentáció bekérését.

(3)   Ha a nemzeti jogszabályok értelmében az e cikk (2) bekezdésének d) pontjában hivatkozott
  , a 16. cikk (7) bekezdésében említett formában
  rögzített telefonálással vagy más adattal kapcsolatos forgalomra irányuló kérés esetén szükség van az igazságügyi hatóság engedélyére, az engedélyt kérelmezni kell. Az ilyen jellegű engedély óvintézkedésként is kérelmezhető.

(4)   Ennek a cikknek megfelelően a felügyeleti és vizsgálati hatáskör gyakorlása során gyűjtött személyes adatokat a 95/46/EK irányelvvel összhangban kell feldolgozni.

72. cikk

Az illetékes hatóságok rendelkezésére álló jogorvoslatok

Az illetékes hatóságokat fel kell ruházni minden olyan felügyeleti jogorvoslati lehetőséggel, amely feladataik ellátásához szükséges. A nemzeti jogi kereteik által biztosított korlátokon belül
  legalább a következő hatáskörökkel rendelkeznek, amelyeket a 71. cikk (1) bekezdésével összhangban meghatározott módokon gyakorolhatnak
  :

| a) | a(z) .../.../EU [MiFIR] rendelet rendelkezéseivel és ezen irányelv végrehajtása során elfogadott rendelkezésekkel ellentétes gyakorlat vagy magatartás abbahagyásának, valamint annak megkövetelése, hogy az ilyen gyakorlatot vagy magatartást újból megismételjék; |
| --- | --- |

a)

a(z) .../.../EU [MiFIR] rendelet rendelkezéseivel és ezen irányelv végrehajtása során elfogadott rendelkezésekkel ellentétes gyakorlat vagy magatartás abbahagyásának, valamint annak megkövetelése, hogy az ilyen gyakorlatot vagy magatartást újból megismételjék;

| b) | vagyontárgyak zárolásának és/vagy lefoglalásának előírása; |
| --- | --- |

b)

vagyontárgyak zárolásának és/vagy lefoglalásának előírása;

| c) | bármilyen típusú intézkedés elfogadása annak biztosítására, hogy a befektetési vállalkozások és a szabályozott piacok továbbra is megfeleljenek a jogi előírásoknak; |
| --- | --- |

c)

bármilyen típusú intézkedés elfogadása annak biztosítására, hogy a befektetési vállalkozások és a szabályozott piacok továbbra is megfeleljenek a jogi előírásoknak;

| d) | felfüggesztés indítványozása egy pénzügyi eszköz kereskedésében; |
| --- | --- |

d)

felfüggesztés indítványozása egy pénzügyi eszköz kereskedésében;

| e) | egy pénzügyi eszköz kereskedésből való eltávolításának indítványozása, akár szabályozott piac piacról van szó, akár más kereskedési mechanizmusokról; |
| --- | --- |

e)

egy pénzügyi eszköz kereskedésből való eltávolításának indítványozása, akár szabályozott piac piacról van szó, akár más kereskedési mechanizmusokról;

| f) | kérés bármely személyhez, aki a 71. cikk (2) bekezdésének i. pontja szerint információkat szolgáltatott, hogy a következőkben tegyen lépéseket a pozíció vagy a kitettség mértékének csökkentésére; |
| --- | --- |

f)

kérés bármely személyhez, aki a 71. cikk (2) bekezdésének i. pontja szerint információkat szolgáltatott, hogy a következőkben tegyen lépéseket a pozíció vagy a kitettség mértékének csökkentésére;

| g) | bármely személy vagy személyek osztályának korlátozása arra való képességükben, hogy árualapú származtatott termékkel foglalkozzanak, ideértve megkülönböztetésmentes limitek bevezetését a pozíciókra vagy az ilyen származtatott szerződések számára, olyan alaptermék vonatkozásában, amelyekkel a személyek bármely osztálya foglalkozhat egy megadott időszak folyamán, amikor ez azért szükséges, hogy az érintett piacok integritását és szabályos működését megőrizzék; |
| --- | --- |

g)

bármely személy vagy személyek osztályának korlátozása arra való képességükben, hogy árualapú származtatott termékkel foglalkozzanak, ideértve megkülönböztetésmentes limitek bevezetését a pozíciókra vagy az ilyen származtatott szerződések számára, olyan alaptermék vonatkozásában, amelyekkel a személyek bármely osztálya foglalkozhat egy megadott időszak folyamán, amikor ez azért szükséges, hogy az érintett piacok integritását és szabályos működését megőrizzék;

| h) | hirdetmény kiadása; |
| --- | --- |

h)

hirdetmény kiadása;

| ha) | kártérítés fizetésének vagy egyéb jogorvoslati intézkedés meghozatalának előírása a befektető által az ezen irányelvvel vagy a .../.../EU rendelettel [MiFIR] ellentétes gyakorlat vagy magatartás következtében elszenvedett pénzügyi veszteség vagy egyéb kár jóvátételére. |
| --- | --- |

ha)

kártérítés fizetésének vagy egyéb jogorvoslati intézkedés meghozatalának előírása a befektető által az ezen irányelvvel vagy a .../.../EU rendelettel [MiFIR] ellentétes gyakorlat vagy magatartás következtében elszenvedett pénzügyi veszteség vagy egyéb kár jóvátételére.

| hb) | felfüggeszti a befektetési termékek forgalomba hozatalát vagy eladását amennyiben a .../.../EU [MiFIR] rendelet 32. cikkének feltételei teljesülnek vagy amennyiben a befektetési vállalkozás nem fejlesztett ki, illetve nem alkalmazott hatékony termék-jóváhagyási rendszert vagy más módon nem felelt meg az ezen irányelv 16. cikke (3) bekezdésének; |
| --- | --- |

hb)

felfüggeszti a befektetési termékek forgalomba hozatalát vagy eladását amennyiben a .../.../EU [MiFIR] rendelet 32. cikkének feltételei teljesülnek vagy amennyiben a befektetési vállalkozás nem fejlesztett ki, illetve nem alkalmazott hatékony termék-jóváhagyási rendszert vagy más módon nem felelt meg az ezen irányelv 16. cikke (3) bekezdésének;

| hc) | előírja valamely természetes személy elmozdítását a befektetési vállalkozás vagy piaci szereplő vezető testületéből; |
| --- | --- |

hc)

előírja valamely természetes személy elmozdítását a befektetési vállalkozás vagy piaci szereplő vezető testületéből;

73. cikk

Közigazgatási szankciók

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy illetékes hatóságaik meghozhassák a szükséges közigazgatási szankciókat és intézkedéseket az ezen irányelv végrehajtása során elfogadott nemzeti rendelkezéseknek vagy a(z) .../.../EU rendeletben (MiFIR) foglalt rendelkezéseknek a be nem tartásáért, illetve betartathassák azokat. A tagállamok biztosítják, hogy ezen intézkedések hatékonyak, arányosak és visszatartó erejűek legyenek.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy ha kötelezettségek vonatkoznak a befektetési vállalkozásokra és piacműködtetőkre, hogy jogsértés esetén közigazgatási szankciókat és intézkedéseket lehessen alkalmazni a befektetési vállalkozások és piacműködtetők vezető testületének tagjaival és bármely más egyénnel szemben, aki a nemzeti jog alapján felelős a jogsértésért.

(3)   A tagállamok minden évben összesítő tájékoztatást bocsátanak az EÉPH rendelkezésére az (1) és (2) bekezdéssel összhangban hozott és kivetett valamennyi közigazgatási intézkedésről, illetve szankciókról.
  Az EÉPH ezeket az információkat éves jelentésben teszi közzé.

(4)   Ha a hatáskörrel rendelkező hatóság nyilvánosságra hozott egy közigazgatási intézkedést vagy egy szankciót, erről egyidejűleg az EÉPH-t is értesíti.

(5)   Amennyiben a közzétett szankciók egy, az ezen irányelvnek megfelelően engedélyezett befektetési vállalkozásra vonatkoznak, az EÉPH az 5. cikk (3) bekezdése szerint létrejött befektetési vállalkozás nyilvántartásában hivatkozást tüntet fel a közzétett szankcióra.

(5a)
     
  Az EÉPH végrehajtás-technikai standardtervezeteket dolgoz ki az e cikkben említett információk benyújtásának eljárásairól és formáiról.

Az EÉPH e végrehajtás-technikai standardtervezeteket [...] (66)-ig benyújtja a Bizottságnak.

A Bizottságra hatáskört kell ruházni az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

74. cikk

A szankciók közzététele

A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóság a(z) .../.../EU [MiFIR] rendelet rendelkezéseinek vagy az ezen irányelv átültetése során elfogadott nemzeti rendelkezéseknek a megsértése esetén kiszabott szankciót vagy intézkedést haladéktalanul közzétegye, beleértve a jogsértés típusára és jellegére és a felelős személyek azonosságára vonatkozó információkat, kivéve, ha az ilyen közzététel súlyosan veszélyeztetné a pénzügyi piacokat. Ha a közzététel aránytalan kárt okozna az érintett feleknek, az illetékes hatóságok anonim módon teszik közzé a szankciókat.

75. cikk

Az engedélyezés követelményének és egyéb követelményeknek a megsértése

(1)   
  A tagállamok biztosítják, hogy törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseik szankciókat határozzanak meg
  a következők tekintetében:

| a) | az 5. cikket megsértve, engedély megszerzése nélkül befektetési szolgáltatások vagy tevékenységek végzése szakmai alapon, szokásos elfoglaltságként vagy üzleti tevékenységként; |
| --- | --- |

a)

az 5. cikket megsértve, engedély megszerzése nélkül befektetési szolgáltatások vagy tevékenységek végzése szakmai alapon, szokásos elfoglaltságként vagy üzleti tevékenységként;

| b) | a 11. cikk (1) bekezdésének első albekezdését megsértve, befolyásoló részesedésnek egy befektetési vállalkozásban való közvetlen vagy közvetett megszerzése vagy ilyen befolyásoló részesedésnek egy befektetési vállalkozásban való közvetlen vagy közvetett további növelése, aminek eredményeképpen a szavazati jogoknak vagy birtokolt tőkerészesedésnek az aránya elérné vagy meghaladná a 20, 30 vagy 50 %-ot vagy a befektetési vállalkozás leányvállalatává válna (a továbbiakban: „a szándékolt részesedésszerzés”) anélkül, hogy írásban értesítenék annak a befektetési vállalkozásnak az illetékes hatóságait, amelyben a szerző fél befolyásoló részesedés megszerzésére vagy ilyen részesedés növelésére törekszik; |
| --- | --- |

b)

a 11. cikk (1) bekezdésének első albekezdését megsértve, befolyásoló részesedésnek egy befektetési vállalkozásban való közvetlen vagy közvetett megszerzése vagy ilyen befolyásoló részesedésnek egy befektetési vállalkozásban való közvetlen vagy közvetett további növelése, aminek eredményeképpen a szavazati jogoknak vagy birtokolt tőkerészesedésnek az aránya elérné vagy meghaladná a 20, 30 vagy 50 %-ot vagy a befektetési vállalkozás leányvállalatává válna (a továbbiakban: „a szándékolt részesedésszerzés”) anélkül, hogy írásban értesítenék annak a befektetési vállalkozásnak az illetékes hatóságait, amelyben a szerző fél befolyásoló részesedés megszerzésére vagy ilyen részesedés növelésére törekszik;

| c) | a 11. cikk (1) bekezdésének második albekezdését megsértve, egy befektetési vállalkozásban lévő befolyásoló részesedés közvetett vagy közvetlen elidegenítése vagy a befolyásoló részesedés csökkentése, aminek következtében a szavazati jogok vagy a birtokolt tőkerészesedés aránya 20, 30 vagy 50 % alá csökkenne, vagy aminek következtében a befektetési vállalkozás megszűnne leányvállalat lenni, anélkül, hogy az illetékes hatóságokat írásban értesítenék; |
| --- | --- |

c)

a 11. cikk (1) bekezdésének második albekezdését megsértve, egy befektetési vállalkozásban lévő befolyásoló részesedés közvetett vagy közvetlen elidegenítése vagy a befolyásoló részesedés csökkentése, aminek következtében a szavazati jogok vagy a birtokolt tőkerészesedés aránya 20, 30 vagy 50 % alá csökkenne, vagy aminek következtében a befektetési vállalkozás megszűnne leányvállalat lenni, anélkül, hogy az illetékes hatóságokat írásban értesítenék;

| d) | a 8. cikk b) pontját megsértve, egy befektetési vállalkozás valótlan nyilatkozatok révén, vagy más szabálytalan eszköz igénybevételével szerezte meg az engedélyt; |
| --- | --- |

d)

a 8. cikk b) pontját megsértve, egy befektetési vállalkozás valótlan nyilatkozatok révén, vagy más szabálytalan eszköz igénybevételével szerezte meg az engedélyt;

| e) | egy befektetési vállalkozás nem felel meg a 9. cikk (1) bekezdése szerint a vezető testületre alkalmazandó előírásoknak; |
| --- | --- |

e)

egy befektetési vállalkozás nem felel meg a 9. cikk (1) bekezdése szerint a vezető testületre alkalmazandó előírásoknak;

| f) | egy befektetési vállalkozás vezető testülete nem teljesíti a 9. cikk (6) bekezdése szerinti kötelezettségeit; |
| --- | --- |

f)

egy befektetési vállalkozás vezető testülete nem teljesíti a 9. cikk (6) bekezdése szerinti kötelezettségeit;

| g) | a 11. cikk (3) bekezdésének első albekezdését megsértve, egy befektetési vállalkozás, miután a tudomására jut a tőkéjét érintő bármely olyan részesedésszerzés, illetve -elidegenítés, amelynek következtében a részesedés a 11. cikk (1) bekezdésében említett küszöbértékek egyikét meghaladja vagy az alá csökken, nem tájékoztatja az illetékes hatóságokat az ilyen részesedésszerzésről, illetve –elidegenítésről; |
| --- | --- |

g)

a 11. cikk (3) bekezdésének első albekezdését megsértve, egy befektetési vállalkozás, miután a tudomására jut a tőkéjét érintő bármely olyan részesedésszerzés, illetve -elidegenítés, amelynek következtében a részesedés a 11. cikk (1) bekezdésében említett küszöbértékek egyikét meghaladja vagy az alá csökken, nem tájékoztatja az illetékes hatóságokat az ilyen részesedésszerzésről, illetve –elidegenítésről;

| h) | a 11. cikk (3) bekezdésének második albekezdését megsértve, egy befektetési vállalkozás nem tájékoztatja évente legalább egyszer az illetékes hatóságokat a befolyásoló részesedéseket birtokló részvényesek, illetve tagok nevéről és az általuk birtokolt részesedések nagyságáról; |
| --- | --- |

h)

a 11. cikk (3) bekezdésének második albekezdését megsértve, egy befektetési vállalkozás nem tájékoztatja évente legalább egyszer az illetékes hatóságokat a befolyásoló részesedéseket birtokló részvényesek, illetve tagok nevéről és az általuk birtokolt részesedések nagyságáról;

| i) | egy befektetési vállalkozás nem teljesíti a 16. és 17. cikket átültető nemzeti rendelkezésekkel összhangban előírt szervezeti követelményt; |
| --- | --- |

i)

egy befektetési vállalkozás nem teljesíti a 16. és 17. cikket átültető nemzeti rendelkezésekkel összhangban előírt szervezeti követelményt;

| j) | egy befektetési vállalkozás nem végzi el a 23. cikket átültető nemzeti rendelkezésekkel összhangban előírtak szerint az összeférhetetlenség feltárását, megelőzését, kezelését és közzétételét; |
| --- | --- |

j)

egy befektetési vállalkozás nem végzi el a 23. cikket átültető nemzeti rendelkezésekkel összhangban előírtak szerint az összeférhetetlenség feltárását, megelőzését, kezelését és közzétételét;

| k) | egy MTF vagy OTF nem alakítja ki a 18., 19. és 20. cikket átültető nemzeti rendelkezésekkel összhangban előírt szabályokat, eljárásokat és mechanizmusokat vagy nem teljesíti azok utasításait; |
| --- | --- |

k)

egy MTF vagy OTF nem alakítja ki a 18., 19. és 20. cikket átültető nemzeti rendelkezésekkel összhangban előírt szabályokat, eljárásokat és mechanizmusokat vagy nem teljesíti azok utasításait;

| l) | egy befektetési vállalkozás ▐ elmulasztja a 24. és 25. cikket átültető nemzeti rendelkezésekkel összhangban előírt tájékoztatást vagy beszámolást az ügyfeleknek, és nem teljesíti az alkalmasság vagy megfelelőség felmérésével kapcsolatos kötelezettségeit; |
| --- | --- |

l)

egy befektetési vállalkozás ▐ elmulasztja a 24. és 25. cikket átültető nemzeti rendelkezésekkel összhangban előírt tájékoztatást vagy beszámolást az ügyfeleknek, és nem teljesíti az alkalmasság vagy megfelelőség felmérésével kapcsolatos kötelezettségeit;

| m) | egy befektetési vállalkozás, a 19. cikk (5) és (6) bekezdését átültető nemzeti rendelkezésekkel ellentétesen, díjakat, jutalékokat vagy bármiféle pénzbeli juttatást fogad el; |
| --- | --- |

m)

egy befektetési vállalkozás, a 19. cikk (5) és (6) bekezdését átültető nemzeti rendelkezésekkel ellentétesen, díjakat, jutalékokat vagy bármiféle pénzbeli juttatást fogad el;

| n) | egy befektetési vállalkozás ▐ elmulasztja, hogy a 27. cikket és a 28. cikket átültető nemzeti rendelkezésekkel összhangban az ügyfelek számára a lehető legjobb eredményt érje el a megbízások teljesítésekor, és elmulasztja az előírt mechanizmusok kialakítását; |
| --- | --- |

n)

egy befektetési vállalkozás ▐ elmulasztja, hogy a 27. cikket és a 28. cikket átültető nemzeti rendelkezésekkel összhangban az ügyfelek számára a lehető legjobb eredményt érje el a megbízások teljesítésekor, és elmulasztja az előírt mechanizmusok kialakítását;

| o) | szabályozott piacot működtet, engedély megszerzése nélkül, a 47. cikket megsértve; |
| --- | --- |

o)

szabályozott piacot működtet, engedély megszerzése nélkül, a 47. cikket megsértve;

| p) | egy befektetési vállalkozás vezető testülete elmulasztja a 48. cikk (6) bekezdése szerinti kötelezettségei teljesítését; |
| --- | --- |

p)

egy befektetési vállalkozás vezető testülete elmulasztja a 48. cikk (6) bekezdése szerinti kötelezettségei teljesítését;

| q) | egy szabályozott piac vagy egy piacműködtető nem rendelkezik az 50. cikket átültető nemzeti rendelkezéseknek megfelelő mechanizmusokkal, rendszerekkel, szabályokkal és eljárásokkal, és nincs elegendő pénzügyi erőforrása; |
| --- | --- |

q)

egy szabályozott piac vagy egy piacműködtető nem rendelkezik az 50. cikket átültető nemzeti rendelkezéseknek megfelelő mechanizmusokkal, rendszerekkel, szabályokkal és eljárásokkal, és nincs elegendő pénzügyi erőforrása;

| r) | egy szabályozott piac vagy egy piacműködtető nem rendelkezik az 51. cikket átültető nemzeti rendelkezéseknek megfelelő rendszerekkel, eljárásokkal, mechanizmusokkal és szabályokkal,
  és nem biztosít hozzáférést az adatokhoz vagy nem hajtja végre az árlépésköz méretére vonatkozó, 51a. cikkben előírt szabályrendszert
  ; |
| --- | --- |

r)

egy szabályozott piac vagy egy piacműködtető nem rendelkezik az 51. cikket átültető nemzeti rendelkezéseknek megfelelő rendszerekkel, eljárásokkal, mechanizmusokkal és szabályokkal,
  és nem biztosít hozzáférést az adatokhoz vagy nem hajtja végre az árlépésköz méretére vonatkozó, 51a. cikkben előírt szabályrendszert
  ;

| ra) | egy adatjelentési szolgáltató vezető testülete elmulasztja a 65. cikk szerinti kötelezettségeinek teljesítését; |
| --- | --- |

ra)

egy adatjelentési szolgáltató vezető testülete elmulasztja a 65. cikk szerinti kötelezettségeinek teljesítését;

| rb) | egy APA, CTP vagy ARM elmulasztja a 66., 67. vagy 68. cikk szervezeti követelményeinek teljesítését; |
| --- | --- |

rb)

egy APA, CTP vagy ARM elmulasztja a 66., 67. vagy 68. cikk szervezeti követelményeinek teljesítését;

| s) | a(z) .../.../EU[MiFIR] rendelet 3., 5., 7. vagy 9. cikke szerinti nyilvánosságra hozatalt ▐ elmulasztó szabályozott piac, piacműködtető vagy befektetési vállalkozás; |
| --- | --- |

s)

a(z) .../.../EU[MiFIR] rendelet 3., 5., 7. vagy 9. cikke szerinti nyilvánosságra hozatalt ▐ elmulasztó szabályozott piac, piacműködtető vagy befektetési vállalkozás;

| t) | a(z) .../.../EU[MiFIR] rendelet 13., 17., 19. vagy 20. cikke szerinti nyilvánosságra hozatalt ▐ elmulasztó befektetési vállalkozás; |
| --- | --- |

t)

a(z) .../.../EU[MiFIR] rendelet 13., 17., 19. vagy 20. cikke szerinti nyilvánosságra hozatalt ▐ elmulasztó befektetési vállalkozás;

| u) | az ügyletek a(z) .../.../EU[MiFIR] rendelet 23. cikke szerinti, az illetékes hatóságoknak történő bejelentését ▐ elmulasztó befektetési vállalkozás; |
| --- | --- |

u)

az ügyletek a(z) .../.../EU[MiFIR] rendelet 23. cikke szerinti, az illetékes hatóságoknak történő bejelentését ▐ elmulasztó befektetési vállalkozás;

| v) | olyan pénzügyi szerződő fél vagy nem pénzügyi szerződő fél, amely nem a(z) .../.../EU[MiFIR] rendelet24. cikke szerinti kereskedési helyszíneken kereskedik származtatott termékekkel; |
| --- | --- |

v)

olyan pénzügyi szerződő fél vagy nem pénzügyi szerződő fél, amely nem a(z) .../.../EU[MiFIR] rendelet24. cikke szerinti kereskedési helyszíneken kereskedik származtatott termékekkel;

| w) | olyan központi szerződő fél, amely nem ad hozzáférést elszámolási szolgáltatásaihoz a(z) .../.../EU [MiFIR] rendelet 28. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

w)

olyan központi szerződő fél, amely nem ad hozzáférést elszámolási szolgáltatásaihoz a(z) .../.../EU [MiFIR] rendelet 28. cikkének megfelelően;

| x) | olyan szabályozott piac, piacműködtető vagy befektetési vállalkozás, amely nem adja meg a hozzáférést a(z) .../.../EU[MiFIR] rendelet 29. cikke szerinti adatbetáplálásokhoz; |
| --- | --- |

x)

olyan szabályozott piac, piacműködtető vagy befektetési vállalkozás, amely nem adja meg a hozzáférést a(z) .../.../EU[MiFIR] rendelet 29. cikke szerinti adatbetáplálásokhoz;

| y) | olyan központi szerződő fél, amely nem ad hozzáférést elszámolási szolgáltatásaihoz a(z) .../.../EU[MiFIR] rendelet 30. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

y)

olyan központi szerződő fél, amely nem ad hozzáférést elszámolási szolgáltatásaihoz a(z) .../.../EU[MiFIR] rendelet 30. cikkének megfelelően;

| z) | egy befektetési vállalkozás, amely a(z) .../.../EU[MiFIR] rendelet
  31. vagy
  32. cikke alapján kivetett tiltások és korlátozások megsértésével forgalmaz vagy értékesít pénzügyi eszközöket vagy végez bizonyos típusú pénzügyi tevékenységet, vagy alkalmaz egy gyakorlatot. |
| --- | --- |

z)

egy befektetési vállalkozás, amely a(z) .../.../EU[MiFIR] rendelet
  31. vagy
  32. cikke alapján kivetett tiltások és korlátozások megsértésével forgalmaz vagy értékesít pénzügyi eszközöket vagy végez bizonyos típusú pénzügyi tevékenységet, vagy alkalmaz egy gyakorlatot.

| za) | a valamely piacműködtető vagy befektetési vállalkozás vezető testületéhez tartozó természetes személy, amelynek tudomása van az e bekezdésben említett jogsértésekről, úgy dönt, hogy nem jelenti be a szóban forgó jogsértéseket az illetékes hatóságnak. |
| --- | --- |

za)

a valamely piacműködtető vagy befektetési vállalkozás vezető testületéhez tartozó természetes személy, amelynek tudomása van az e bekezdésben említett jogsértésekről, úgy dönt, hogy nem jelenti be a szóban forgó jogsértéseket az illetékes hatóságnak.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett esetekben
  törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseik meghatározzák
  az alkalmazható közigazgatási szankciókat és intézkedéseket, amelyek legalább a következőket foglalják magukban:

| a) | nyilvános nyilatkozat, amely megnevezi a természetes vagy jogi személyt és a jogsértés természetét; |
| --- | --- |

a)

nyilvános nyilatkozat, amely megnevezi a természetes vagy jogi személyt és a jogsértés természetét;

| b) | végzés, amely előírja a természetes vagy jogi személy számára, hogy hagyjon fel az adott magatartással és tartózkodjon a magatartás megismétlésétől; |
| --- | --- |

b)

végzés, amely előírja a természetes vagy jogi személy számára, hogy hagyjon fel az adott magatartással és tartózkodjon a magatartás megismétlésétől;

| c) | befektetési vállalkozás esetében az intézmény engedélyének visszavonása a 8. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

c)

befektetési vállalkozás esetében az intézmény engedélyének visszavonása a 8. cikknek megfelelően;

| d) | a befektetési vállalkozás vezető testülete bármely tagjának vagy bármely természetes személynek, akit felelősnek tartanak, az
  ideiglenes
  vagy tartós eltiltása a befektetési vállalkozáson belüli
  vezetői
  feladatok ellátásától; |
| --- | --- |

d)

a befektetési vállalkozás vezető testülete bármely tagjának vagy bármely természetes személynek, akit felelősnek tartanak, az
  ideiglenes
  vagy tartós eltiltása a befektetési vállalkozáson belüli
  vezetői
  feladatok ellátásától;

| da) | a befektetési vállalkozás ideiglenes eltiltása a szabályozott piacon, az MTF-ekben vagy OTF-ekben való tagságtól vagy részvételtől; |
| --- | --- |

da)

a befektetési vállalkozás ideiglenes eltiltása a szabályozott piacon, az MTF-ekben vagy OTF-ekben való tagságtól vagy részvételtől;

| e) | egy jogi személy esetében a jogi személy előző üzleti évében elért éves forgalmának akár 15 %-át kitevő közigazgatási pénzbírság; ha a jogi személy egy anyavállalat leányvállalata, a vonatkozó teljes éves árbevétel a végső anyavállalat konszolidált beszámolójából eredő, előző üzleti évi teljes éves árbevétele; |
| --- | --- |

e)

egy jogi személy esetében a jogi személy előző üzleti évében elért éves forgalmának akár 15 %-át kitevő közigazgatási pénzbírság; ha a jogi személy egy anyavállalat leányvállalata, a vonatkozó teljes éves árbevétel a végső anyavállalat konszolidált beszámolójából eredő, előző üzleti évi teljes éves árbevétele;

| f) | természetes személy esetében közigazgatási pénzbírság legfeljebb
  10 000 000 EUR
  , vagy azokban a tagállamokban, amelyekben nem az euro a hivatalos pénznem, a nemzeti pénznemben az ezen irányelv hatálybalépésének napján ennek megfelelő értékben; |
| --- | --- |

f)

természetes személy esetében közigazgatási pénzbírság legfeljebb
  10 000 000 EUR
  , vagy azokban a tagállamokban, amelyekben nem az euro a hivatalos pénznem, a nemzeti pénznemben az ezen irányelv hatálybalépésének napján ennek megfelelő értékben;

| g) | közigazgatási pénzbírság a jogsértésből származó haszon összegének legfeljebb
  tízszereséig
  , ha a haszon meghatározható. |
| --- | --- |

g)

közigazgatási pénzbírság a jogsértésből származó haszon összegének legfeljebb
  tízszereséig
  , ha a haszon meghatározható.

▐

(2a)
     
  A tagállamok felhatalmazhatják az illetékes hatóságokat arra, hogy további típusú szankciókat szabjanak ki, vagy a (2) bekezdés e), f) és g) pontjában említett összegeket meghaladó szankciókat szabjanak ki, feltéve hogy ezek összhangban állnak a 76. cikkel.

(2b)
     
  A tagállamok felhatalmazzák az illetékes hatóságokat arra, hogy ezen irányelv és a .../.../EU [MiFIR] rendelet megsértése esetén az (1) bekezdésben nem említett, hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat szabjanak ki.

76. cikk

Szankciók hatékony alkalmazása

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a közigazgatási szankciók vagy intézkedések típusának és a közigazgatási pénzbírság szintjének meghatározásakor az illetékes hatóságok vegyenek figyelembe minden lényeges körülményt, többek között:

| a) | a jogsértés súlyosságát és időtartamát; |
| --- | --- |

a)

a jogsértés súlyosságát és időtartamát;

| b) | a felelős természetes vagy jogi személy felelősségének mértékét; |
| --- | --- |

b)

a felelős természetes vagy jogi személy felelősségének mértékét;

| c) | a felelős természetes vagy jogi személynek a felelős jogi személy teljes árbevételében vagy a felelős természetes személy éves jövedelmében kifejezett pénzügyi erejét; |
| --- | --- |

c)

a felelős természetes vagy jogi személynek a felelős jogi személy teljes árbevételében vagy a felelős természetes személy éves jövedelmében kifejezett pénzügyi erejét;

| d) | a felelős természetes vagy jogi személy által elért nyereség vagy elkerült veszteség jelentőségét, amennyiben ezek meghatározhatók; |
| --- | --- |

d)

a felelős természetes vagy jogi személy által elért nyereség vagy elkerült veszteség jelentőségét, amennyiben ezek meghatározhatók;

| e) | harmadik feleknek a jogsértés által okozott veszteségét, amennyiben meghatározható; |
| --- | --- |

e)

harmadik feleknek a jogsértés által okozott veszteségét, amennyiben meghatározható;

| f) | a felelős természetes vagy jogi személy illetékes hatósággal való együttműködésének szintjét; |
| --- | --- |

f)

a felelős természetes vagy jogi személy illetékes hatósággal való együttműködésének szintjét;

| g) | a felelős természetes vagy jogi személy általi korábbi jogsértéseket. |
| --- | --- |

g)

a felelős természetes vagy jogi személy általi korábbi jogsértéseket.

(2)   Az EÉPH az 1095/2010/EU rendelet 16. cikkének megfelelően
  [...]-ig (67)

  az illetékes hatóságoknak címzett iránymutatásokat bocsát ki a közigazgatási intézkedések és szankciók típusáról és a közigazgatási pénzbírságok szintjéről.

(2a)
     
  Ez a cikk nem érinti az illetékes hatóságoknak azt a hatáskörét, hogy amennyiben a nemzeti jog erre felhatalmazást ad számukra, büntetőeljárást indítsanak vagy büntetőjogi szankciókat alkalmazzanak. A kiszabott büntetőjogi szankciókat az azokon túlmenően alkalmazott közigazgatási szankciók típusának és mértékének megállapításakor figyelembe kell venni.

77. cikk

A jogsértések jelentése

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok hatékony mechanizmusokat hozzanak létre, amelyekkel ösztönzik a jelentéstételt az illetékes hatóságoknak a.../... [MiFID] rendelet rendelkezéseinek vagy az ezen irányelvet átültető nemzeti rendelkezéseknek a
  lehetséges vagy tényleges
  megsértéséről.

A rendelkezéseknek legalább a következőket tartalmazniuk kell:

| a) | a jelentések átvételére és nyomon követésére vonatkozó konkrét eljárások; |
| --- | --- |

a)

a jelentések átvételére és nyomon követésére vonatkozó konkrét eljárások;

| b) | a pénzügyi intézményen belüli jogsértést bejelentő pénzügyi intézményi alkalmazottak megfelelő védelme
  , adott esetben az anonimitást is beleértve
  ; |
| --- | --- |

b)

a pénzügyi intézményen belüli jogsértést bejelentő pénzügyi intézményi alkalmazottak megfelelő védelme
  , adott esetben az anonimitást is beleértve
  ;

| c) | a személyes adatok védelme a jogsértést jelentő személyt és a jogsértésért feltételezetten felelős természetes személyt érintően egyaránt, a 95/46/EK irányelvben meghatározott elveknek megfelelően. |
| --- | --- |

c)

a személyes adatok védelme a jogsértést jelentő személyt és a jogsértésért feltételezetten felelős természetes személyt érintően egyaránt, a 95/46/EK irányelvben meghatározott elveknek megfelelően.

(2)   A tagállamok előírják a pénzügyi intézmények számára, hogy legyenek megfelelő eljárásaik, hogy az alkalmazottaik egy meghatározott csatornán keresztül belsőleg jelenthessék a jogsértéseket.

(2a)
     
  A munkavállalókat semmilyen titoktartási szabályok nem akadályozhatják a pénzügyi intézményen belül elkövetett jogsértések bejelentésében. A pénzügyi intézményen belül elkövetett jogsértések bizonyításához hozzájáruló információkat nem tekintik többé bizalmasnak, és ezeknek az információknak a jóhiszemű kiszolgáltatása az információt kiszolgáltató személyek tekintetében semmilyen felelősségre vonást nem vonhat maga után.

▐

79. cikk

A fellebbezés joga

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a(z) .../.../EU rendelet [MiFIR] rendelkezései vagy az ezen irányelv szerint elfogadott törvények, rendeletek vagy közigazgatási rendelkezések alapján meghozott minden határozathoz megfelelő indokolást fűzzenek, és az ellen bíróság előtt fellebbezéssel lehessen élni. A bíróság előtti fellebbezés jogát alkalmazni kell az olyan engedély iránti kérelem esetében is, amely tartalmazza az összes előírt információt, de a benyújtástól számított hat hónapon belül arról nem hoztak határozatot.

(2)   A tagállamok rendelkeznek arról, hogy a fogyasztók érdekében az alábbi testületek közül a nemzeti jogban meghatározottak szerint egy vagy több a nemzeti joggal összhangban szintén eljárást indíthasson a bíróságok vagy az illetékes közigazgatási szervek előtt annak biztosítására, hogy .../.../EU rendelet [MiFIR] és az ezen irányelv végrehajtására irányuló nemzeti rendelkezéseket alkalmazzák:

| a) | köztestületek vagy képviselőik; |
| --- | --- |

a)

köztestületek vagy képviselőik;

| b) | fogyasztói szervezetek, amelyeknek jogos érdeke fűződik a fogyasztók védelméhez; |
| --- | --- |

b)

fogyasztói szervezetek, amelyeknek jogos érdeke fűződik a fogyasztók védelméhez;

| c) | szakmai szervezetek, amelyeknek jogos érdeke fűződik a tagjaik védelmében történő eljáráshoz. |
| --- | --- |

c)

szakmai szervezetek, amelyeknek jogos érdeke fűződik a tagjaik védelmében történő eljáráshoz.

80. cikk

A befektetői panaszok intézésének bíróságon kívüli mechanizmusa

(1)   A tagállamok biztosítják a befektetési vállalkozások által nyújtott befektetési és kiegészítő szolgáltatásokkal kapcsolatos fogyasztói jogviták bíróságon kívüli rendezésére vonatkozó hatékony és eredményes panasz-, illetve jogorvoslati eljárások létrehozását, adott esetben meglévő testületek felhasználásával. A tagállamok ezenkívül biztosítják, hogy az összes befektetési vállalkozás csatlakozzon egy vagy több ilyen, panasz- és jogorvoslati eljárást végrehajtó testülethez.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az ilyen testületek a többi tagállam hasonló testületeivel aktívan együttműködjenek a határon átnyúló jogviták megoldása során.

(3)   A hatáskörrel rendelkező hatóságok értesítik az EÉPH-t azokról az (1) bekezdésben említett panasztételi és jogorvoslati eljárásokról, amelyek joghatóságuk alatt rendelkezésre állnak.

Az EÉPH saját honlapján közzéteszi és naprakész állapotban tartja a bíróságon kívüli mechanizmusok összesített jegyzékét.

81. cikk

Szakmai titoktartás

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy szakmai titoktartási kötelezettség kösse az illetékes hatóságokat, mindazon személyeket, akik az illetékes hatóságok vagy azon szervezetek számára munkát végeznek vagy végeztek, amelyekre a 69. cikk (2) bekezdése szerint feladatokat ruháztak át, valamint az illetékes hatóságok által utasított könyvvizsgálókat és szakértőket. A feladataik ellátása során tudomásukra jutott bizalmas információt nem adják ki, az olyan összefoglalt vagy összesített formát kivéve, amelyből az egyes befektetési vállalkozások, piacműködtetők, szabályozott piacok vagy más személyek nem azonosíthatók, a nemzeti büntetőjogi követelmények vagy ezen irányelv
  vagy a .../.../EU rendelet [MiFIR]
  más rendelkezéseinek sérelme nélkül.

(2)   Amennyiben valamely befektetési vállalkozás, piacműködtető vagy szabályozott piac ellen csődeljárást vagy kötelező felszámolási eljárást indítanak, a harmadik feleket nem érintő bizalmas információkat a polgári vagy kereskedelmi eljárásokban ki lehet adni, ha az szükséges az eljárás lefolytatásához.

(3)   A büntetőjogi nemzeti követelmények sérelme nélkül az illetékes hatóságok, illetve az illetékes hatóságokon kívüli azon testületek, természetes vagy jogi személyek, akik/amelyek ezen irányelv
  vagy a .../.../EU rendelet [MiFIR]
  alapján bizalmas információkat kapnak, azokat kizárólag feladataik ellátása során és hatásköreik gyakorlása érdekében használhatják fel; az illetékes hatóságok esetében ezen irányelv
  vagy a .../.../EU rendelet [MiFIR]
  hatályán belül, más hatóságok, testületek, természetes vagy jogi személyek esetében kizárólag arra a célra, amelyre az ilyen információkat számukra biztosították, és/vagy kifejezetten az ilyen hatáskörök gyakorlásához kapcsolódó közigazgatási vagy bírósági eljárások keretében. Amennyiben azonban az információkat átadó illetékes hatóság vagy más hatóság, testület vagy személy hozzájárul, az információkat fogadó hatóság azt más célra is felhasználhatja.

(4)   Az ezen irányelv
  vagy a .../.../EU rendelet [MiFIR]
  alapján fogadott, kicserélt vagy továbbított valamennyi bizalmas információra a szakmai titoktartás tekintetében e cikkben megállapított feltételek vonatkoznak. Azonban ez a cikk nem akadályozza meg az illetékes hatóságokat abban, hogy az ezen irányelvvel
  vagy a .../.../EU rendelettel [MiFIR]
  és más, a befektetési vállalkozásokra, hitelintézetekre, nyugdíjalapokra, ÁÉKBV-kre, biztosítási és viszontbiztosítási közvetítőkre, biztosítóintézetekre, szabályozott piacokra vagy piacműködtetőkre vonatkozó irányelvekkel
  vagy rendeletekkel
  összhangban más módon, az információkat átadó illetékes hatóság vagy más hatóság, testület, természetes vagy jogi személy hozzájárulásával bizalmas információkat cseréljenek ki vagy továbbítsanak.

(5)   Ez a cikk nem gátolja az illetékes hatóságokat abban, hogy nemzeti jogukkal összhangban olyan bizalmas információkat cseréljenek ki vagy továbbítsanak, amelyet nem valamely másik tagállam illetékes hatóságától kaptak.

82. cikk

Kapcsolat a könyvvizsgálókkal

(1)   A tagállamok legalább azt megkövetelik, hogy bármely feljogosított személy, aki a számviteli dokumentumok kötelező könyvvizsgálatának elvégzéséért felelős személyek működésének engedélyezéséről szóló, 1984. április 10-i 84/253/EGK nyolcadik tanácsi irányelv (68) alapján valamely befektetési vállalkozás számára az egyes típusú társaságok éves beszámolóiról szóló, 1978. július 25-i 78/660/EGK negyedik tanácsi irányelv (69) 51. cikkében, a 83/349/EGK irányelv 37. cikkében vagy a 2009/65/EK irányelv 73. cikkében meghatározott feladatot, vagy bármely más, törvény által előírt feladatot lát el, legyen köteles az illetékes hatóságoknak azonnal beszámolni minden olyan tényről, illetve az ilyen vállalkozást érintő határozatról, amelyről az ilyen személy feladatai ellátása során tudomást szerez, és amely várhatóan:

| a) | azon törvények, rendeletek vagy közigazgatási rendelkezések lényeges megsértését képezi, amelyek az engedélyezésre irányadó feltételeket állapítanak meg, vagy amelyek kifejezetten a befektetési vállalkozások tevékenységeinek folytatására vonatkoznak; |
| --- | --- |

a)

azon törvények, rendeletek vagy közigazgatási rendelkezések lényeges megsértését képezi, amelyek az engedélyezésre irányadó feltételeket állapítanak meg, vagy amelyek kifejezetten a befektetési vállalkozások tevékenységeinek folytatására vonatkoznak;

| b) | érinti a befektetési vállalkozás folyamatos működését; |
| --- | --- |

b)

érinti a befektetési vállalkozás folyamatos működését;

| c) | a könyvvizsgálói záradék megadásának megtagadásához vagy fenntartással történő megadásához vezet. |
| --- | --- |

c)

a könyvvizsgálói záradék megadásának megtagadásához vagy fenntartással történő megadásához vezet.

Az ilyen személy ugyancsak köteles bejelentést tenni az azon vállalkozással kapcsolatban az első albekezdésben említett feladatai végrehajtása során tudomására jutott minden olyan tényről és határozatról, amely szoros kapcsolatban áll azzal a befektetési vállalkozással, amelynél az ilyen személy ezt a feladatot ellátja.

(2)   A 84/253/EGK irányelv értelmében engedélyezett személyek jóhiszemű bejelentése az (1) bekezdésben említett minden tényről vagy határozatról az illetékes hatóságok felé nem képezi az információk átadására vonatkozó szerződéses vagy jogszabályi korlátozás megsértését, és ezért az ilyen személyek semmilyen módon nem felelősek.

II.   FEJEZET

EGYÜTTMŰKÖDÉS AZ EGYES TAGÁLLAMOK HATÁSKÖRREL RENDELKEZŐ HATÓSÁGAI KÖZÖTT ÉS AZ EÉPH

83. cikk

Együttműködési kötelezettség

(1)   A tagállamok illetékes hatóságai együttműködnek egymással minden olyan esetben, amikor ez az ezen irányelv
  vagy a .../.../EU rendelet [MiFIR]
  szerinti feladataik ellátásához szükséges, felhasználva hatáskörüket, függetlenül attól, hogy azt ezen irányelv
  vagy a .../.../EU rendelet [MiFIR] vagy
  a nemzeti jog határozza meg.

Az illetékes hatóság együttműködik a többi tagállam illetékes hatóságaival. Különösen információt cserélnek és együttműködnek minden vizsgálati és felügyeleti tevékenységben.

Az együttműködés és különösen az információcsere elősegítése és felgyorsítása érdekében a tagállamok ezen irányelv
  vagy a .../.../EU rendelet [MiFIR]
  céljaira egyetlen hatáskörrel rendelkező hatóságot jelölnek ki kapcsolattartó pontként. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot, az EÉPH-t és a többi tagállamot azon hatóságok nevéről, amelyeket kijelöltek az információváltásra irányuló megkeresések fogadására, illetve az e bekezdés szerinti együttműködésre. Az EÉPH saját honlapján közzéteszi és naprakész állapotban tartja ezen hatóságok jegyzékét.

(2)   Ha a fogadó tagállam értékpapírpiacainak helyzetére figyelemmel a fogadó tagállamban a kialakult mechanizmusokkal rendelkező szabályozott piac, MTF vagy OTF műveletei az adott fogadó tagállamban az értékpapírpiacok működése és a befektetők védelme szempontjából lényegi fontosságúvá váltak, a szabályozott piac székhelye szerinti tagállam és a fogadó tagállam illetékes hatóságai arányos együttműködési mechanizmust hoznak létre.

(3)   A tagállamok meghozzák a szükséges közigazgatási és szervezeti intézkedéseket az (1) bekezdésben előírt segítségnyújtás elősegítése érdekében.

Az illetékes hatóságok akkor is felhasználhatják hatásköreiket az együttműködés céljára, ha a vizsgált magatartás nem ütközik az adott tagállam hatályos szabályozásába.

(4)   Amennyiben a hatáskörrel rendelkező hatóság jó okkal feltételezi, hogy a felügyelete alá nem tartozó szervezetek egy másik tagállam területén ezen irányelv
  vagy a .../.../EU rendelet [MiFIR]
  rendelkezéseivel ellentétesen járnak vagy jártak el, erről a lehető legrészletesebben tájékoztatja a másik tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát és az EÉPH-t. A tájékoztatott hatáskörrel rendelkező hatóság meghozza a szükséges intézkedést. Tájékoztatja az értesítő hatáskörrel rendelkező hatóságot és az EÉPH-t az intézkedés eredményéről, valamint a lehetséges mértékben a lényeges közbenső fejleményekről. Ez a bekezdés nem sértheti az értesítő hatáskörrel rendelkező hatóság hatáskörét.

(5)   Az (1) és (4) bekezdés sérelme nélkül, az illetékes hatóságok értesítik az EÉPH-t vagy más illetékes hatóságokat a következő adatokról:

| a) | bármely kérésről egy pozíció vagy kitettség méretének csökkentésére a 72. cikk (1) bekezdésének f) pontja alapján; |
| --- | --- |

a)

bármely kérésről egy pozíció vagy kitettség méretének csökkentésére a 72. cikk (1) bekezdésének f) pontja alapján;

| b) | bármely limitről a személyek arra való képességére, hogy egy eszközbe befektessenek, a 72. cikk (1) bekezdésének g) pontja alapján. |
| --- | --- |

b)

bármely limitről a személyek arra való képességére, hogy egy eszközbe befektessenek, a 72. cikk (1) bekezdésének g) pontja alapján.

Az értesítés szükség szerint tartalmazza a 72. cikk (1) bekezdésének f) pontján alapuló kérelem adatait, ideértve a címzett személy vagy személyek személyazonosságát és a kérelem okait, valamint a 72. cikk (1) bekezdésének g) pontján alapulóan bevezetett limitek hatókörét, ideértve az érintett személyt vagy személyek osztályát, az alkalmazandó pénzügyi eszközöket, esetleges mennyiségi intézkedéseket vagy küszöbértékeket, mint például az egy személy által köthető szerződések számát
  vagy a nyitott pozíciókat
  a limit elérése előtt, bármely kivételt e szabály alól és annak okait.

Az értesítéseket legkevesebb 24 órával a lépések vagy intézkedések szándékok szerinti érvénybe lépése előtt közzé kell tenni. Kivételes körülmények között, amikor a 24 órával előbb adott értesítés nem lehetséges, az illetékes hatóság az értesítést 24 óránál rövidebb időn belül is közzéteheti az intézkedés szándékok szerinti érvénybe lépése vagy megújítása előtt.

Amikor egy tagállam illetékes hatósága kap egy e bekezdés szerinti értesítést, intézkedést hozhat a 72. cikk (1) bekezdésének f) vagy g) pontja szerint, amennyiben meggyőződött arról, hogy az intézkedés szükséges a másik illetékes hatóság célkitűzésének eléréséhez. Az illetékes hatóság akkor is küld értesítést ennek a bekezdésnek megfelelően, amikor intézkedésekre tesz javaslatot.

Amikor egy lépés a) vagy b) szerint nagykereskedői energiatermékekkel kapcsolatos, az illetékes hatóságnak a 713/2009/EK rendelet szerint létrehozott Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökséget is értesítenie kell.

(6)   A kibocsátási egységekkel kapcsolatban az illetékes hatóságoknak együtt kell működniük az azonnali és aukciós piacok felügyeletében illetékes közjogi intézményekkel és illetékes hatóságokkal, nyilvántartási tisztviselőkkel és a 2003/87/EK irányelvnek való megfelelőség felügyeletével megbízott egyéb közjogi szervekkel annak érdekében, hogy azok konszolidált áttekintést nyerjenek a kibocsátási egységek piacairól.

(7)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  az EÉPH-val egyeztetve
  a 94. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el olyan intézkedéseket érintően, amelyek megállapítják azon ismérveket, amelyek alapján a szabályozott piacnak a fogadó tagállamban végrehajtott műveletei lényeges fontosságúnak tekinthetők az ilyen fogadó tagállamban az értékpapírpiacok működése, illetve a befektetők védelme szempontjából.

(8)
     Az EÉPH végrehajtás-technikai standardtervezetet dolgoz ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából a (2) bekezdésében említett együttműködési mechanizmusokhoz.

Az EÉPH e végrehajtás-technikai standardtervezeteket
  [...] (70)

  -ig benyújtja a Bizottságnak.

A Bizottságra hatáskört kell ruházni az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

84. cikk

Az illetékes hatóságok között a helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok tekintetében a felügyeleti tevékenységek során történő együttműködés

(1)   1 (1) A tagállam illetékes hatósága kérheti a másik tagállam illetékes hatóságának együttműködését valamely felügyeleti tevékenységben vagy helyszíni ellenőrzés elvégzésében, vagy más vizsgálatban. Az olyan befektetési vállalkozások esetében, amelyek valamely szabályozott piac távoli tagjai, a szabályozott piac illetékes hatósága fordulhat közvetlenül hozzájuk, ilyen esetben azonban megfelelően tájékoztatja a távoli tag székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságát.

Ha az illetékes hatóság helyszíni ellenőrzésre vagy vizsgálatra irányuló kérelmet kap, hatáskörének keretein belül:

| a) | maga végzi el az ellenőrzést vagy vizsgálatot; megengedi, hogy a kérelmező hatóság hajtsa végre az ellenőrzést vagy vizsgálatot; |
| --- | --- |

a)

maga végzi el az ellenőrzést vagy vizsgálatot; megengedi, hogy a kérelmező hatóság hajtsa végre az ellenőrzést vagy vizsgálatot;

| b) | lehetővé teszi könyvvizsgálók vagy szakértők számára, hogy elvégezzék az ellenőrzést vagy vizsgálatot. |
| --- | --- |

b)

lehetővé teszi könyvvizsgálók vagy szakértők számára, hogy elvégezzék az ellenőrzést vagy vizsgálatot.

(2)   A felügyeleti gyakorlatok konvergenciája érdekében az EÉPH részt vehet a felügyeleti kollégiumok tevékenységeiben, ideértve a két vagy három hatáskörrel rendelkező hatóság által az 1095/2010/EU rendelet 21. cikkével összhangban közösen végzett helyszíni ellenőrzéseket vagy vizsgálatokat.

(3)   Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezetet dolgoz ki a hatáskörrel rendelkező hatóságok felügyeleti tevékenységekben, helyszíni ellenőrzésekben és vizsgálatokban való együttműködése során egymás között kicserélendő információk pontos meghatározása céljából.

Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket
  [...]-ig (71)

  benyújtja a Bizottsághoz. A Bizottságra hatáskört ruháznak az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14.
  cikkével
  összhangban történő elfogadására.

(4)   Az EÉPH végrehajtás-technikai standardtervezetet dolgoz ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából a hatáskörrel rendelkező hatóságok felügyeleti tevékenységekben, helyszíni ellenőrzésekben és vizsgálatokban való együttműködéséhez.

Az EÉPH e végrehajtás-technikai standardtervezeteket
  [...] (71)

  -ig benyújtja a Bizottságnak.

A Bizottságra hatáskört kell ruházni az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

85. cikk

Információcsere

(1)   A 83. cikk (1) bekezdésének megfelelően ezen irányelv
  vagy a .../.../EU rendelet [MiFIR]
  céljaira kapcsolattartó pontként kijelölt tagállami illetékes hatóságok haladéktalanul átadják egymásnak a 69. cikk (1) bekezdésének megfelelően kijelölt illetékes hatóságoknak az ezen irányelv
  vagy a .../.../EU rendelet [MiFIR]
  alapján elfogadott rendelkezésekben meghatározott feladataik ellátásához szükséges információkat.

Az ezen irányelv
  vagy a .../.../EU rendelet [MiFIR]
  alapján más illetékes hatóságokkal információt cserélő illetékes hatóságok a közlés időpontjában jelezhetik, hogy az ilyen információ kifejezett hozzájárulásuk nélkül nem tehető közzé, amely esetben az ilyen információt kizárólag arra a célra lehet kicserélni, amelyhez az ilyen hatóságok beleegyezésüket adták.

(2)   A kapcsolattartó pontként kijelölt illetékes hatóság az (1) bekezdés, illetve a 82. cikk és a 92. cikk alapján fogadott információt továbbíthatja a 74. cikkben említett hatóságoknak. Az információt átadó illetékes hatóság kifejezett hozzájárulása nélkül nem továbbíthatja az információt más testületeknek vagy természetes és jogi személyeknek, és az információt kellően indokolt körülmények kivételével kizárólag arra a célra használhatja fel, amelyhez az ilyen hatóságok hozzájárultak. Ez utóbbi esetben a kapcsolattartó pont azonnal tájékoztatja az információt küldő kapcsolattartó pontot.

(3)   A 74. cikkben említett hatóságok, valamint az e cikk (1) bekezdése vagy a 82. és a 92. cikk alapján bizalmas információt fogadó más testületek vagy természetes és jogi személyek az információt kizárólag feladataik ellátása során használhatják fel, elsősorban:

| a) | annak ellenőrzésére, hogy a befektetési vállalkozások tevékenységének megkezdésére vonatkozó feltételek teljesülnek-e, valamint, hogy elősegítsék a vállalkozás üzleti magatartásának figyelemmel kísérését összevont vagy nem összevont alapon, különös tekintettel a 93/6/EGK irányelvben meghatározott tőkemegfelelési követelményekre, az igazgatási és számviteli eljárásokra, valamint a belső ellenőrzési mechanizmusokra; |
| --- | --- |

a)

annak ellenőrzésére, hogy a befektetési vállalkozások tevékenységének megkezdésére vonatkozó feltételek teljesülnek-e, valamint, hogy elősegítsék a vállalkozás üzleti magatartásának figyelemmel kísérését összevont vagy nem összevont alapon, különös tekintettel a 93/6/EGK irányelvben meghatározott tőkemegfelelési követelményekre, az igazgatási és számviteli eljárásokra, valamint a belső ellenőrzési mechanizmusokra;

| b) | a kereskedési helyek megfelelő működésének figyelemmel kísérésére; |
| --- | --- |

b)

a kereskedési helyek megfelelő működésének figyelemmel kísérésére;

| c) | szankciók kirovására; |
| --- | --- |

c)

szankciók kirovására;

| d) | az illetékes hatóságok határozataival szembeni közigazgatási fellebbezések során; |
| --- | --- |

d)

az illetékes hatóságok határozataival szembeni közigazgatási fellebbezések során;

| e) | a 79. cikk alapján kezdeményezett bírósági eljárásokban; |
| --- | --- |

e)

a 79. cikk alapján kezdeményezett bírósági eljárásokban;

| f) | a 80. cikkben szabályozott, a befektetői panaszok kezelésének bíróságon kívüli mechanizmusaiban. |
| --- | --- |

f)

a 80. cikkben szabályozott, a befektetői panaszok kezelésének bíróságon kívüli mechanizmusaiban.

(4)   Az EÉPH végrehajtás-technikai standardtervezetet dolgoz ki az információcsere során használandó egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából.

Az EÉPH e végrehajtás-technikai standardtervezeteket
  [...] (72)

  -ig benyújtja a Bizottságnak.

A Bizottságra hatáskört kell ruházni az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

(5)   Sem ez a cikk, sem a 81., vagy a 92. cikk rendelkezései nem akadályozzák a hatáskörrel rendelkező hatóságot abban, hogy a feladatai ellátásához szükséges titkos információkat továbbítsa az EÉPH-nak és az EKB-nak mint monetáris hatóságoknak, illetve adott esetben más, a fizetési és elszámolási rendszerek felügyeletére hatáskörrel rendelkező hatóságoknak; hasonlóképpen az ilyen hatóságok vagy testületek nem akadályozhatók meg abban, hogy az illetékes hatóságoknak az ezen irányelvben
  vagy a
  ...
  /.../EU rendeletben [MiFIR]
  előírt feladataik ellátásához szükséges információkat átadják.

86. cikk

Jogi kötőerővel bíró közvetítői szerep

(1)   A hatáskörrel rendelkező hatóságok értesíthetik az EÉPH-t egy adott helyzetről, amennyiben az alábbiak egyikéhez kapcsolódó megkeresést elutasítottak vagy nem jártak el ésszerű időben:

| -a) | a 83. cikkben meghatározott együttműködés; |
| --- | --- |

-a)

a 83. cikkben meghatározott együttműködés;

| a) | a 84. cikkben meghatározott felügyeleti tevékenység, helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat elvégzése; a 85. cikkben meghatározott információcsere. |
| --- | --- |

a)

a 84. cikkben meghatározott felügyeleti tevékenység, helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat elvégzése; a 85. cikkben meghatározott információcsere.

(1a)
     
  Az illetékes hatóságok akkor is az EÉPH-hoz fordulhatnak, ha az illetékes hatóság nem ért egyet valamely másik tagállam illetékes hatóságának az ezen irányelv vagy a .../.../EU [MiFIR] rendelet valamely rendelkezésével kapcsolatos eljárásával, intézkedésének tartalmával vagy tétlenségével.

(2)   Az (1) bekezdésben említett helyzetben az EÉPH az 1095/2010/EU rendelet 19. cikkének megfelelően járhat el, a 87. cikkben az információk átadására előírt megkeresés teljesítésének megtagadásával kapcsolatos lehetőségek, valamint az EÉPH-nak az 1095/2010/EU rendelet 17. cikkével összhangban történő eljárása lehetőségének sérelme nélkül.

87. cikk

Az együttműködés megtagadása

Az illetékes hatóság csak abban az esetben tagadhatja meg a 88. cikkben a vizsgálat, a helyszíni ellenőrzés vagy a felügyeleti tevékenység végrehajtásában előírt együttműködés iránti kérelem teljesítését, illetve a 85. cikkben előírt információcserét, ha:

| -a) | az ilyen vizsgálat, helyszíni ellenőrzés, felügyeleti tevékenység vagy információcsere hátrányosan érintheti a címzett állam szuverenitását, biztonságát vagy közrendjét; |
| --- | --- |

-a)

az ilyen vizsgálat, helyszíni ellenőrzés, felügyeleti tevékenység vagy információcsere hátrányosan érintheti a címzett állam szuverenitását, biztonságát vagy közrendjét;

| a) | azonos tevékenységek és személyek tekintetében már kezdeményeztek bírósági eljárást az adott tagállamban; |
| --- | --- |

a)

azonos tevékenységek és személyek tekintetében már kezdeményeztek bírósági eljárást az adott tagállamban;

| b) | azonos személyek és tevékenységek tekintetében az adott tagállamban már jogerős ítélet született. |
| --- | --- |

b)

azonos személyek és tevékenységek tekintetében az adott tagállamban már jogerős ítélet született.

Az ilyen elutasítás esetén a hatáskörrel rendelkező hatóság megfelelően értesíti a megkereső hatáskörrel rendelkező hatóságot és az EÉPH-t a lehető legrészletesebb információk nyújtásával.

88. cikk

Konzultáció az engedély megadása előtt

(1)   Konzultálni kell az érintett másik tagállam illetékes hatóságaival az alábbiakban felsorolt befektetési vállalkozások engedélyének megadása előtt:

| a) | másik tagállamban engedélyezett befektetési vállalkozás vagy hitelintézet leányvállalata; |
| --- | --- |

a)

másik tagállamban engedélyezett befektetési vállalkozás vagy hitelintézet leányvállalata;

| b) | másik tagállamban engedélyezett befektetési vállalkozás vagy hitelintézet anyavállalatának leányvállalata; |
| --- | --- |

b)

másik tagállamban engedélyezett befektetési vállalkozás vagy hitelintézet anyavállalatának leányvállalata;

| c) | ha a vállalkozás felett az ellenőrzést ugyanazon természetes vagy jogi személyek gyakorolják, mint a másik tagállamban engedélyezett befektetési vállalkozás vagy hitelintézet felett. |
| --- | --- |

c)

ha a vállalkozás felett az ellenőrzést ugyanazon természetes vagy jogi személyek gyakorolják, mint a másik tagállamban engedélyezett befektetési vállalkozás vagy hitelintézet felett.

(2)   Konzultálni kell a hitelintézetek vagy befektetési vállalkozások felügyeletéért felelős tagállam illetékes hatóságával, mielőtt engedélyt adnak a következő befektetési vállalkozások számára:

| a) | az
  Európai
  Unióban engedélyezett hitelintézet vagy biztosítóintézet leányvállalata; |
| --- | --- |

a)

az
  Európai
  Unióban engedélyezett hitelintézet vagy biztosítóintézet leányvállalata;

| b) | az
  Európai
  Unióban engedélyezett hitelintézet vagy biztosítóintézet anyavállalatának leányvállalata; |
| --- | --- |

b)

az
  Európai
  Unióban engedélyezett hitelintézet vagy biztosítóintézet anyavállalatának leányvállalata;

| c) | ha a vállalkozás felett az ellenőrzést ugyanazon természetes vagy jogi személyek gyakorolják, mint az
  Európai
  Unióban engedélyezett valamely hitelintézet vagy biztosítóintézet felett. |
| --- | --- |

c)

ha a vállalkozás felett az ellenőrzést ugyanazon természetes vagy jogi személyek gyakorolják, mint az
  Európai
  Unióban engedélyezett valamely hitelintézet vagy biztosítóintézet felett.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett érintett illetékes hatóságoknak különösen akkor kell konzultálniuk egymással, ha értékelik a részvényesek, illetve tagok alkalmasságát, valamint azon személyek hírnevét és tapasztalatait, akik ténylegesen irányítják az azonos csoporthoz tartozó másik szervezet irányításában érintett üzletmenetet. E hatóságok az engedély megadása, valamint a működési feltételeknek való megfelelés folyamatos értékelése érdekében kicserélnek minden információt a részvényesek vagy tagok alkalmassága, a másik érintett illetékes hatóság számára fontossággal bíró vállalkozást ténylegesen irányító személyek hírneve és tapasztalata vonatkozásában.

(4)   Az EÉPH végrehajtás-technikai standardtervezetet dolgoz ki az engedély megadása előtt más hatáskörrel rendelkező hatóságokkal folytatott konzultáció során használandó egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából.

Az EÉPH e végrehajtás-technikai standardtervezeteket
  [...] (73)

  -ig benyújtja a Bizottságnak.

A Bizottságra hatáskört kell ruházni az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

89. cikk

A fogadó tagállamok hatáskörei

(1)   A fogadó tagállamok úgy rendelkeznek, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságok statisztikai célból előírhatják, hogy a területükön fiókteleppel rendelkező minden befektetési vállalkozás időszakonként tegyen jelentést számukra e fióktelepek tevékenységeiről.

(2)   A fogadó tagállamok ezen irányelv alapján fennálló felelősségük keretében úgy rendelkeznek, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságok előírhatják a befektetési vállalkozások fióktelepei számára, hogy biztosítsák a fogadó tagállam által a 37. cikk (8) bekezdésében előírt esetekre meghatározott előírásoknak való megfelelőségük figyelemmel kíséréséhez szükséges információkat. Az ilyen követelmények nem lehetnek szigorúbbak, mint amelyeket ugyanezen tagállam az ott letelepedett vállalkozásokra előír az ugyanezen előírásoknak való megfelelőségük figyelemmel kíséréséhez.

90. cikk

A fogadó tagállamok által bevezetendő óvintézkedések

(1)   Amikor a fogadó tagállam illetékes hatóságának egyértelmű és bizonyítható alapja van annak vélelmezésére, hogy a szolgáltatásnyújtás szabadsága alapján területén tevékenykedő befektetési vállalkozás megszegi az ezen irányelv alapján elfogadott rendelkezésekből eredő kötelezettségeit, vagy hogy a tagállam területén fiókteleppel rendelkező befektetési vállalkozás megszegi a fogadó tagállam illetékes hatóságára hatáskört nem ruházó ezen irányelv alapján elfogadott rendelkezésekből eredő kötelezettségeit, vizsgálati eredményeit a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága elé terjeszti.

Amennyiben a székhely szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága által tett intézkedések ellenére, vagy amiatt, mert az ilyen intézkedések elégtelennek bizonyulnak, a befektetési vállalkozás továbbra is úgy tevékenykedik, hogy az nyilvánvalóan sérti a fogadó tagállam befektetőinek érdekeit vagy piacainak zavarmentes működését, az alábbiak alkalmazandók:

| a) | a székhely szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának tájékoztatását követően, a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága meghoz minden olyan intézkedést, amely szükséges a befektetők és a piacok megfelelő működésének védelmére. Ez magában foglalja annak lehetőségét is, hogy megakadályozza a szabálysértő befektetési vállalkozást a területén bármely további ügylet kezdeményezésében. Az ilyen intézkedésekről a Bizottságot és az EÉPH-t késedelem nélkül tájékoztatni kell; valamint |
| --- | --- |

a)

a székhely szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának tájékoztatását követően, a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága meghoz minden olyan intézkedést, amely szükséges a befektetők és a piacok megfelelő működésének védelmére. Ez magában foglalja annak lehetőségét is, hogy megakadályozza a szabálysértő befektetési vállalkozást a területén bármely további ügylet kezdeményezésében. Az ilyen intézkedésekről a Bizottságot és az EÉPH-t késedelem nélkül tájékoztatni kell; valamint

| b) | a fogadó tagállam illetékes hatósága az ügyet az EÉPH elé utalhatja, amely az 1095/2010/EU rendelet 19. cikke által ráruházott hatáskörrel összhangban járhat el. |
| --- | --- |

b)

a fogadó tagállam illetékes hatósága az ügyet az EÉPH elé utalhatja, amely az 1095/2010/EU rendelet 19. cikke által ráruházott hatáskörrel összhangban járhat el.

(2)   Amennyiben a fogadó tagállam illetékes hatóságai megbizonyosodnak arról, hogy a területükön fiókteleppel rendelkező befektetési vállalkozás megsértette az adott államban az ezen irányelvnek a fogadó tagállam illetékes hatóságaira hatáskört ruházó rendelkezései alapján elfogadott törvényi vagy szabályozási rendelkezéseket, az ilyen hatóságok előírják az érintett befektetési vállalkozásnak, hogy vessen véget a jogsértő helyzetnek.

Ha az érintett befektetési vállalkozás nem teszi meg a szükséges lépéseket, a fogadó tagállam illetékes hatóságai meghozzák az összes szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy az érintett befektetési vállalkozás vessen véget a jogsértő helyzetnek. Az ilyen intézkedések jellegéről tájékoztatást kell küldeni a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságainak.

Ha a fogadó tagállam által meghozott intézkedések ellenére a befektetési vállalkozás továbbra is megsérti az első albekezdésben említett, a fogadó tagállamban hatályos törvényi vagy rendeleti rendelkezéseket a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága a székhely szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának tájékoztatását követően meghoz minden olyan intézkedést, amely szükséges a befektetők és a piacok megfelelő működésének védelmére. Az ilyen intézkedésekről a Bizottságot és az EÉPH-t késedelem nélkül tájékoztatni kell.

Emellett, a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága az ügyet bejelentheti az EÉPH-nak, amely az 1095/2010/EU rendelet 19. cikke által ráruházott hatáskörrel összhangban járhat el.

(3)   Amennyiben a valamely szabályozott piacot, MTF-et vagy OTF-et fogadó tagállam illetékes hatósága világos és bizonyítható indokokkal rendelkezik annak vélelmezésére, hogy az ilyen szabályozott piac, MTF vagy OTF megszegi az ezen irányelv alapján elfogadott rendelkezésekből adódó kötelezettségeit, vizsgálati eredményeit a szabályozott piac, MTF vagy OTF székhely szerinti tagállamának illetékes hatósága elé terjeszti.

Amennyiben a székhely szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága által tett intézkedések ellenére, vagy amiatt, mert az ilyen intézkedések elégtelennek bizonyulnak, az említett szabályozott piac vagy MTF továbbra is úgy tevékenykedik, hogy az nyilvánvalóan sérti a fogadó tagállam befektetőinek érdekeit vagy piacainak zavarmentes működését a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága a székhely szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának tájékoztatását követően meghozza az összes intézkedést, amely szükséges a befektetők és a piacok megfelelő működésének védelmére. Ez magában foglalja annak lehetőségét, hogy megakadályozza, hogy az említett szabályozott piac vagy MTF továbbra is a fogadó tagállamban letelepedett távoli tagok vagy résztvevők rendelkezésére bocsássa mechanizmusait. Az ilyen intézkedésekről a Bizottságot és az EÉPH-t késedelem nélkül tájékoztatni kell.

Emellett, a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága az ügyet bejelentheti az EÉPH-nak, amely az 1095/2010/EU rendelet 19. cikke által ráruházott hatáskörrel összhangban járhat el.

(4)   Az (1), (2) vagy (3) bekezdés szerint elfogadott szankciókat vagy a befektetési vállalkozás vagy a szabályozott piac tevékenységének korlátozását is magában foglaló intézkedést megfelelően indokolni kell, és azt az érintett befektetési vállalkozással vagy szabályozott piaccal közölni kell.

91. cikk

Együttműködés és információcsere az EÉPH-val
  a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerén (ESFS) belül és a Központi Bankok Európai Rendszerével (KBER)

| (-1a) | Az illetékes hatóságok az ESFS feleiként – összhangban a lojális együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt elvével – bizalommal és teljes körű kölcsönös tisztelettel együttműködnek, különösen a megfelelő és megbízható információk közöttük és az ESFS más felei közötti áramlásának biztosítása során. |
| --- | --- |

(-1a)

Az illetékes hatóságok az ESFS feleiként – összhangban a lojális együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt elvével – bizalommal és teljes körű kölcsönös tisztelettel együttműködnek, különösen a megfelelő és megbízható információk közöttük és az ESFS más felei közötti áramlásának biztosítása során.

| (1) | Ezen irányelv alkalmazásában a hatáskörrel rendelkező hatóságok az 1095/2010/EU rendeletnek megfelelően együttműködnek az EÉPH-val. |
| --- | --- |

(1)

Ezen irányelv alkalmazásában a hatáskörrel rendelkező hatóságok az 1095/2010/EU rendeletnek megfelelően együttműködnek az EÉPH-val.

| (2) | A hatáskörrel rendelkező hatóságok az 1095/2010/EU
  rendeletnek
  megfelelően haladéktalanul megadják az EÉPH-nak az ezen
  irányelvből és a .../.../EU [MiFIR] rendeletből
  fakadó feladatai ellátásához szükséges valamennyi információt,
  és adott esetben ellátják a KBER központi bankjait a feladataik ellátása szempontjából lényeges összes információval. |
| --- | --- |

(2)

A hatáskörrel rendelkező hatóságok az 1095/2010/EU
  rendeletnek
  megfelelően haladéktalanul megadják az EÉPH-nak az ezen
  irányelvből és a .../.../EU [MiFIR] rendeletből
  fakadó feladatai ellátásához szükséges valamennyi információt,
  és adott esetben ellátják a KBER központi bankjait a feladataik ellátása szempontjából lényeges összes információval.

91a. cikk

Adatvédelem

A tagállamok által a személyes adatok ezen irányelv és a .../.../EU rendelet [MiFIR] keretében végzett feldolgozása tekintetében az illetékes hatóságok a 95/46/EK irányelv rendelkezéseit és a szóban forgó irányelvet végrehajtó nemzeti szabályokat alkalmazzák. A személyes adatoknak az EÉPH által ezen irányelv és a .../.../EU rendelet [MiFIR] keretei között végzett feldolgozása tekintetében az EÉPH betartja a 45/2001/EK rendelet rendelkezéseit.

91b. cikk

Az EÉPH nagyfrekvenciájú kereskedéssel foglalkozó tanácsadó bizottsága

Az EÉPH 2014. június 30-ig nemzeti szakértőkből álló tanácsadó bizottságot hoz létre a nagyfrekvenciájú kereskedés azon fejleményeinek meghatározására, amelyek potenciálisan piaci manipulációt képezhetnek, az alábbi célokból:

| a) | az EÉPH nagyfrekvenciájú kereskedésre vonatkozó ismereteinek bővítése; valamint |
| --- | --- |

a)

az EÉPH nagyfrekvenciájú kereskedésre vonatkozó ismereteinek bővítése; valamint

| b) | a nagyfrekvenciájú kereskedéssel kapcsolatos visszaélések listájának a [MAR] .../.../EU rendelet 5. cikke (1a) bekezdésének céljaira történő elkészítése, beleértve az ún. „stuffing”, „layering” és „spoofing” esetét.. |
| --- | --- |

b)

a nagyfrekvenciájú kereskedéssel kapcsolatos visszaélések listájának a [MAR] .../.../EU rendelet 5. cikke (1a) bekezdésének céljaira történő elkészítése, beleértve az ún. „stuffing”, „layering” és „spoofing” esetét..

91c. cikk

Az EÉPH pénzügyi piaci technológiákkal foglalkozó tanácsadó bizottsága

Az EÉPH 2014. június 30-ig nemzeti szakértőkből álló tanácsadó bizottságot hoz létre annak meghatározására, hogy a piac mely technológiai fejleményei képezhetnek potenciálisan piaci visszaélést vagy piaci manipulációt, az alábbi célokból:

| a) | az EÉPH új, technológiával kapcsolatos kereskedési stratégiákra és az azokban rejlő visszaélési lehetőségre vonatkozó ismereteinek bővítése; |
| --- | --- |

a)

az EÉPH új, technológiával kapcsolatos kereskedési stratégiákra és az azokban rejlő visszaélési lehetőségre vonatkozó ismereteinek bővítése;

| b) | a már azonosított, kifejezetten a nagyfrekvenciájú kereskedési stratégiákkal kapcsolatos visszaélést jelentő gyakorlatok listájára való felvétel; valamint |
| --- | --- |

b)

a már azonosított, kifejezetten a nagyfrekvenciájú kereskedési stratégiákkal kapcsolatos visszaélést jelentő gyakorlatok listájára való felvétel; valamint

| c) | a kereskedési helyszínek által az új kereskedési gyakorlatokkal járó kockázatok kezelése érdekében követett különböző megközelítések hatékonyságának értékelése. |
| --- | --- |

c)

a kereskedési helyszínek által az új kereskedési gyakorlatokkal járó kockázatok kezelése érdekében követett különböző megközelítések hatékonyságának értékelése.

Az első bekezdés c) pontjában hivatkozott értékelés eredményeként az EÉPH-nek további iránymutatásokat kell összeállítania az Unió pénzügyi piacain követendő legjobb gyakorlati megoldásokra vonatkozóan.

III.   FEJEZET

EGYÜTTMŰKÖDÉS HARMADIK ORSZÁGOKKAL

92. cikk

Harmadik országokkal folytatott információcsere

(1)   A tagállamok és – az 1095/2010/EU rendelet 33. cikkének megfelelően – az EÉPH csak akkor köthetnek harmadik országok hatáskörrel rendelkező hatóságaival információk kicserélését előíró együttműködési megállapodásokat, ha az átadott információkra a 81. cikkben előírt szakmai titoktartási garanciákkal legalább egyenértékű garanciák vonatkoznak. Ilyen információcserére kizárólag az említett hatáskörrel rendelkező hatóságok feladatainak ellátása céljából kerülhet sor.

A tagállamoknak a személyes adatokat a 95/46/EK irányelv IV. fejezetének megfelelően kell továbbítaniuk harmadik országokba.

Az EÉPH-nak a személyes adatok harmadik országnak való továbbításakor a 45/2001/EK rendelet 9. cikkének megfelelően kell eljárni.

A tagállamok és az EÉPH olyan harmadik országbeli hatóságokkal, testületekkel és természetes, illetve jogi személyekkel is köthetnek információcserét előíró együttműködési megállapodásokat, akik/amelyek legalább az alábbiak egyikéért felelősek:

| a) | a hitelintézetek, más pénzügyi szervezetek, biztosítóintézetek felügyelete, illetve a pénzügyi piacok felügyelete; |
| --- | --- |

a)

a hitelintézetek, más pénzügyi szervezetek, biztosítóintézetek felügyelete, illetve a pénzügyi piacok felügyelete;

| b) | befektetési vállalkozások felszámolása és csődeljárása és más hasonló eljárások; |
| --- | --- |

b)

befektetési vállalkozások felszámolása és csődeljárása és más hasonló eljárások;

| c) | felügyeleti feladataik ellátása során befektetési vállalkozások és más pénzügyi intézmények, hitelintézetek és biztosítóintézetek beszámolóinak törvényben előírt könyvvizsgálata, vagy amelyek feladataik ellátása során kártalanítási rendszereket igazgatnak; |
| --- | --- |

c)

felügyeleti feladataik ellátása során befektetési vállalkozások és más pénzügyi intézmények, hitelintézetek és biztosítóintézetek beszámolóinak törvényben előírt könyvvizsgálata, vagy amelyek feladataik ellátása során kártalanítási rendszereket igazgatnak;

| d) | befektetési vállalkozások felszámolásában és csődeljárásában, illetve más hasonló eljárásokban érintett szervezetek felügyelete; |
| --- | --- |

d)

befektetési vállalkozások felszámolásában és csődeljárásában, illetve más hasonló eljárásokban érintett szervezetek felügyelete;

| e) | biztosítóintézetek, hitelintézetek, befektetési vállalkozások és más pénzügyi intézmények beszámolóinak törvény által előírt könyvvizsgálatával megbízott személyek felügyelete; |
| --- | --- |

e)

biztosítóintézetek, hitelintézetek, befektetési vállalkozások és más pénzügyi intézmények beszámolóinak törvény által előírt könyvvizsgálatával megbízott személyek felügyelete;

| f) | a kibocsátáskereskedelmi egységek piacán tevékenykedő személyek felügyelete annak érdekében, hogy átfogó képet lehessen alkotni a pénzpiacokról és az azonnali ügyletek piacáról. |
| --- | --- |

f)

a kibocsátáskereskedelmi egységek piacán tevékenykedő személyek felügyelete annak érdekében, hogy átfogó képet lehessen alkotni a pénzpiacokról és az azonnali ügyletek piacáról.

A harmadik albekezdésben említett együttműködési megállapodások kizárólag abban az esetben köthetők meg, ha az átadott információk legalább a 81. cikkben előírt szakmai titoktartási garanciákkal egyenértékű garanciák hatálya alá tartoznak. Ilyen információcserére kizárólag az említett hatóságok, szervek, természetes vagy jogi személyek feladatainak ellátása céljából kerül sor. Ha egy együttműködési megállapodás kapcsán személyes adatok átadására kerül sor, akkor a tagállamoknak a 95/46/EK irányelv IV. fejezete, az EÉPH-nak pedig a 45/2001/EK rendelet szerint kell eljárniuk.

(2)   Ha az információk másik tagállamból származnak, azok nem adhatók át az információkat továbbító illetékes hatóság kifejezett hozzájárulása nélkül, és adott esetben is kizárólag arra a célra, amelyhez az ilyen hatóságok hozzájárultak. Ugyanez a rendelkezés vonatkozik a harmadik ország illetékes hatósága által biztosított információkra.

VII.   CÍM

1.   FEJEZET

FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ JOGI AKTUSOK

▐ 94. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.

(2)   A
  2. cikk (3) bekezdése, a 4. cikk (2) bekezdésének (1) albekezdése, (3), (11), (12) és (27)–(33d) bekezdése, a 13. cikk (1) bekezdése, a 16. cikk (12) bekezdése, a 17. cikk (6) bekezdése, a 23. cikk (3) bekezdése, a 24. cikk (8) bekezdése, a 25. cikk (6) bekezdése, a 27. cikk (7) bekezdése, a 28. cikk (3) bekezdése, a 30. cikk (5) bekezdése, a 32. cikk (3) bekezdése, a 35. cikk (8) bekezdése, a 44. cikk (4) bekezdése, az 51. cikk (7) bekezdése, az 52. cikk (6) bekezdése, az 53. cikk (4) bekezdése, a 60. cikk (5) bekezdése, a 66. cikk (6) és (7) bekezdése, a 67. cikk (7) és (8) bekezdése, a 67a. cikk (3) és (6) bekezdése, a 68. cikk (5) bekezdése és a 83. cikk (7) bekezdése
  által említett felhatalmazás ...-tól (74) határozatlan időre szól.

(3)   A
  2. cikk (3) bekezdése, a 4. cikk (1), (3), (11), (12) és (27)–(33d) bekezdése, a 13. cikk (1) bekezdése, a 16. cikk (12) bekezdése, a 17. cikk (6) bekezdése, a 23. cikk (3) bekezdése, a 24. cikk (8) bekezdése, a 25. cikk (6) bekezdése, a 27. cikk (7) bekezdése, a 28. cikk (3) bekezdése, a 30. cikk (5) bekezdése, a 32. cikk (3) bekezdése, a 35. cikk (8) bekezdése, a 44. cikk (4) bekezdése, az 51. cikk (7) bekezdése, az 52. cikk (6) bekezdése, az 53. cikk (4) bekezdése, a 60. cikk (5) bekezdése, a 66. cikk (6) és (7) bekezdése, a 67. cikk (7) és (8) bekezdése, a 67a. cikk (3) és (6) bekezdése, a 68. cikk (5) bekezdése és a 83. cikk (7) bekezdése
  által említett felhatalmazást az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. Az említett határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján vagy a határozatban megjelölt napon lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A
  2. cikk (3) bekezdése, a 4. cikk (1), (3), (11), (12) és (27)–(33d) bekezdése, a 13. cikk (1) bekezdése, a 16. cikk (12) bekezdése, a 17. cikk (6) bekezdése, a 23. cikk (3) bekezdése, a 24. cikk (8) bekezdése, a 25. cikk (6) bekezdése, a 27. cikk (7) bekezdése, a 28. cikk (3) bekezdése, a 30. cikk (5) bekezdése, a 32. cikk (3) bekezdése, a 35. cikk (8) bekezdése, a 44. cikk (4) bekezdése, az 51. cikk (7) bekezdése, az 52. cikk (6) bekezdése, az 53. cikk (4) bekezdése, a 60. cikk (5) bekezdése, a 66. cikk (6) és (7) bekezdése, a 67. cikk (7) és (8) bekezdése, a 67a. cikk (3) és (6) bekezdése, a 68. cikk (5) bekezdése és a 83. cikk (7) bekezdése
  alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő
  három hónapos
  időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére az említett időtartam három hónappal meghosszabbodik.

2.   FEJEZET

VÉGREHAJTÁSI AKTUSOK

95. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   
  A
  Bizottság munkáját a 2001/528/EK bizottsági határozattal (75) létrehozott európai értékpapír-bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet (76) szerinti bizottság.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni ▐.

3.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

96. cikk

Jelentések és felülvizsgálat

(1)   
  [...]
  -ig (77) a Bizottság az EÉPH-val egyeztetve jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára az alábbiakról:

| a) | a szervezett kereskedési rendszerek működése, figyelembe véve az illetékes hatóságok által szerzett felügyeleti tapasztalatot, valamint az EU-ban engedélyezett OTF-ek számát és piaci részesedését
  , és különösen annak vizsgálata, hogy szükséges-e bármilyen kiigazítás az OTF fogalommeghatározásában, és hogy az OTF kategóriába tartozó eszközök köre továbbra is megfelelő-e
  ; |
| --- | --- |

a)

a szervezett kereskedési rendszerek működése, figyelembe véve az illetékes hatóságok által szerzett felügyeleti tapasztalatot, valamint az EU-ban engedélyezett OTF-ek számát és piaci részesedését
  , és különösen annak vizsgálata, hogy szükséges-e bármilyen kiigazítás az OTF fogalommeghatározásában, és hogy az OTF kategóriába tartozó eszközök köre továbbra is megfelelő-e
  ;

| b) | a gyorsan növekvő kkv-k piaci rendszereinek működése, figyelembe véve a gyorsan növekvő kkv-k piacaként regisztrált MTF-ek számát, az ezeken a piacokon jelen lévő kibocsátók számát és a megfelelő kereskedelmi mennyiségeket; |
| --- | --- |

b)

a gyorsan növekvő kkv-k piaci rendszereinek működése, figyelembe véve a gyorsan növekvő kkv-k piacaként regisztrált MTF-ek számát, az ezeken a piacokon jelen lévő kibocsátók számát és a megfelelő kereskedelmi mennyiségeket;

| c) | az automatizált és nagyfrekvenciájú kereskedéssel kapcsolatos követelmények hatása; |
| --- | --- |

c)

az automatizált és nagyfrekvenciájú kereskedéssel kapcsolatos követelmények hatása;

| d) | bizonyos termékek vagy gyakorlatok betiltási mechanizmusával kapcsolatos tapasztalat, figyelembe véve a mechanizmusok előfordulásának gyakoriságát és ezek hatásait; |
| --- | --- |

d)

bizonyos termékek vagy gyakorlatok betiltási mechanizmusával kapcsolatos tapasztalat, figyelembe véve a mechanizmusok előfordulásának gyakoriságát és ezek hatásait;

| e) | az alkalmazás, limit vagy
  a pozícióellenőrzések
  hatása az árualapú származtatott piacokon a likviditásra, a piaci visszaélésre és a szabályos árazási és elszámolási feltételekre; |
| --- | --- |

e)

az alkalmazás, limit vagy
  a pozícióellenőrzések
  hatása az árualapú származtatott piacokon a likviditásra, a piaci visszaélésre és a szabályos árazási és elszámolási feltételekre;

| f) | az V. címmel összhangban létrehozott összevont adattárolás működése, különös tekintettel a kereskedés utáni kiváló minőségű információk összevont formában történő elérhetőségére kedvező áron, felhasználóbarát szabványoknak megfelelő és az egész piacot
  minden esetben
  lefedő formában. |
| --- | --- |

f)

az V. címmel összhangban létrehozott összevont adattárolás működése, különös tekintettel a kereskedés utáni kiváló minőségű információk összevont formában történő elérhetőségére kedvező áron, felhasználóbarát szabványoknak megfelelő és az egész piacot
  minden esetben
  lefedő formában.

| fa) | a díjakkal, jutalékokkal és nem pénzbeli előnyökkel kapcsolatos átláthatósági rendszer hatásai és annak a belső piac megfelelő működésére gyakorolt hatásai a határokon átnyúló befektetési tanácsadás tekintetében. [Mód. 9]. |
| --- | --- |

fa)

a díjakkal, jutalékokkal és nem pénzbeli előnyökkel kapcsolatos átláthatósági rendszer hatásai és annak a belső piac megfelelő működésére gyakorolt hatásai a határokon átnyúló befektetési tanácsadás tekintetében. [Mód. 9].

96a. cikk

Az EÉPH személyzete és erőforrásai

Az EÉPH [...] (78)-ig értékeli az ezen irányelv és a .../.../EU rendelet [MiFIR] értelmében rá háruló hatáskörökből és feladatokból eredő személyzeti és erőforrásigényeit, és jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

97. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok
  [...] (79)

  -ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz,
  hogy megfeleljenek az 1–5. cikknek, a 7., 9. és 10. cikknek, a 13–25. cikknek, a 27–32. cikknek, a 34–37. cikknek, a 39. cikknek, a 41–46. cikknek, a 48. cikknek, az 51–54. cikknek, az 59–69a. cikknek, a 71–77. cikknek, a 79., 80., 83., 84. és a 85. cikknek, a 87–90. cikknek, a 92–99. cikknek, valamint az I. és II. mellékletnek [valamennyi cikk felsorolása, amely a 2004/39/EK irányelvhez képest lényegesen módosult].
  E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. A rendelkezéseknek tartalmazniuk kell egy arra vonatkozó nyilatkozatot is, hogy a hatályban lévő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek az ezen irányelvvel hatályon kívül helyezett irányelvekre történő hivatkozásait erre az irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni. A hivatkozás módját és a nyilatkozat formáját a tagállamok határozzák meg.

A tagállamok ezeket az intézkedéseket
  [...]-tól (80)

  alkalmazzák, kivéve a 67. cikk (2) bekezdését átültető rendelkezést, amely
  [...]-án (81)

  lép hatályba.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal és az EÉPH-val nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

98. cikk

Hatályon kívül helyezés

A
  IIa. melléklet A. részében felsorolt jogi aktusokkal módosított
  2004/39/EK irányelv
  ...-én (82) hatályát veszti, az annak B. részében meghatározott irányelvekben a 2004/39/EK irányelv nemzeti jogba való átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A 2004/39/EK és a 93/22/EGK irányelvre történő hivatkozásokat erre az irányelvre
  vagy a .../.../EU rendeletre [MiFIR] történő hivatkozásként kell értelmezni, és azokat a IIb. melléklet A., illetve B. részében foglalt megfelelési táblázatokkal összhangban kell olvasni
  .

A 2004/39/EK és a 93/22/EGK irányelvben meghatározott feltételekre vagy az irányelv cikkeire történő hivatkozásokat az irányelvben meghatározott azonos feltételekre vagy az irányelv cikkeire történő hivatkozásként kell értelmezni.

98a. cikk

A 98/26/EK irányelv módosítása

A 98/26/EK irányelv a következőképpen módosul:

Az 1. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:

„Ez az irányelv nem alkalmazandó az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (83) összhangban lévő, bármilyen részegységből álló kibocsátási egységekre.

99. cikk

99. cikk

Átmeneti rendelkezések

Átmeneti rendelkezések

A ▐ harmadik országbeli vállalkozások
  a vonatkozó harmadik országgal kapcsolatos, a 41. cikk (3) bekezdése szerinti határozat Bizottság általi elfogadását követő egy évig nyújthatnak a
  nemzeti rendszerekkel összhangban szolgáltatásokat és folytathatnak tevékenységeket
  a tagállami fióktelepeken keresztül
  .

a vonatkozó harmadik országgal kapcsolatos, a 41. cikk (3) bekezdése szerinti határozat Bizottság általi elfogadását követő egy évig nyújthatnak a

a tagállami fióktelepeken keresztül

▐

100. cikk

100. cikk

Hatálybalépés

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

101. cikk

101. cikk

Címzettek

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 161., 2012.6.7., 3. o.

1

(2)  HL C 191., 2012.6.29., 80. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2012. október 26-i álláspontja.

3

(4)  HL L 145., 2004.4.30., 1. o.

4

(5)  HL L 141., 1993.6.11., 27. o.

5

(6)  

  HL L 335., 2009.12.17., 1. o.

6

HL L 335., 2009.12.17., 1. o.

(7)  HL L 275., 2003.10.25., 32. o.

7

(8)  HL L 241., 2006.9.2., 1. o.

8

(9)  HL L 177., 2006.6.30., 1. o.

9

(10)  HL L 9., 2003.1.15., 3. o.

10

(11)  
  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 198., 2009.7.30., 20. o.)

11

A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 198., 2009.7.30., 20. o.)

(12)  
  A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 211. 2009.8.14., 94. o.)

12

A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 211. 2009.8.14., 94. o.)

(13)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 714/2009/EK rendelete (2009. július 13.) a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről (HL L 211., 2009.8.14., 15. o.)

13

Az Európai Parlament és a Tanács 714/2009/EK rendelete (2009. július 13.) a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről (HL L 211., 2009.8.14., 15. o.)

(14)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 715/2009/EK rendelete (2009. július 13.) a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről (HL L 211., 2009.8.14., 36. o.)

14

Az Európai Parlament és a Tanács 715/2009/EK rendelete (2009. július 13.) a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről (HL L 211., 2009.8.14., 36. o.)

(15)  HL L 247., 2007.9.21., 1. o.

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/87/EK irányelve (2002. december 16.) a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről (HL L 35., 2003.2.11., 1. o.).

16

(17)  A befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 2006. június 14-i 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 177., 2006.6.30., 201. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005/60/EK irányelve (2005. október 26.) a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről (HL L 309., 2005.11.25., 15. o.).

18

(19)  HL L 168., 2002.6.27., 43. o.

19

(20)  HL L 241., 2006.9.2., 26. o.

20

(21)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

21

(22)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

22

(23)  

  HL L 331., 2010.12.15., 84. o

  .

23

HL L 331., 2010.12.15., 84. o

(24)  

  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

24

HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

(25)  HL L 184., 2001.7.6., 1. o.

25

(26)  

  HL L 326., 2011.12.8., 1. o.

26

HL L 326., 2011.12.8., 1. o.

(27)  HL L 115., 1998.4.17., 31. o.

27

(28)  HL L 109., 2001.4.19., 56. o.

28

(29)  

  HL L 345., 2002.12.19., 1. o.

29

HL L 345., 2002.12.19., 1. o.

(30)  

  HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

30

HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

(31)  
  12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

31

12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

(32)  HL L 26., 1977.1.31., 1. o.

32

(33)  HL L 84., 1997.3.26., 22. o.

33

(34)  HL L 302., 2009.11.17., 32. o.

34

(35)  

  HL L 390., 2004.12.31., 38. o.

35

HL L 390., 2004.12.31., 38. o.

(36)  HL L 193., 1983.7.18., 1. o.

36

(37)  
  18 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

37

18 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

(38)  Ezen irányelv hatálybalépését követő két év.

38

(39)  
  12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

39

12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

(40)  

  HL L 135., 1994.5.31., 5. o.

40

HL L 135., 1994.5.31., 5. o.

(41)  
  18 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

41

18 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

(42)  
  12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

42

12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

(43)  HL L 345., 2003.12.31., 64. o.

43

(44)  
  12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

44

12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

(45)  
  12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

45

12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

(46)  
  12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

46

12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

(47)  18 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

47

(48)  18 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

48

(49)  18 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

49

(50)  18 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

50

(51)  12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

51

(52)  
  12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

52

12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

(53)  
  12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

53

12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

(54)  
  18 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

54

18 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

(55)  
  18 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

55

18 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

(56)  12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

56

(57)  
  12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

57

12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

(58)  
  12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

58

12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

(59)  
  18 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

59

18 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

(60)  
  12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően
  .

60

12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően

(61)  
  12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően
  .

61

12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően

(62)  
  12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

62

12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

(63)  
  18 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

63

18 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

(64)  
  6 hónappal ezen irányelv alkalmazását követően.

64

6 hónappal ezen irányelv alkalmazását követően.

(65)  
  1 évvel az irányelv alkalmazását követően.

65

1 évvel az irányelv alkalmazását követően.

(66)  
  18 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

66

18 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

(67)  12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

67

(68)  HL L 126., 1984.5.12., 20. o.

68

(69)  HL L 222., 1978.8.14., 11. o.

69

(70)  
  18 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

70

18 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

(71)  
  18 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

71

18 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

(72)  
  18 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

72

18 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

(73)  
  18 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

73

18 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

(74)  Ezen irányelv hatálybalépésének időpontja.

74

(75)  HL L 191., 2001.7.13., 45. o.

75

(76)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

76

(77)  
  42 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

77

42 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

(78)  
  18 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

78

18 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

(79)  
  Két évvel ezen irányelv hatálybalépését követően.

79

Két évvel ezen irányelv hatálybalépését követően.

(80)  
  30 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

80

30 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

(81)  
  42 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

81

42 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

(82)  
  18 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

82

18 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

(83)  

  HL L 275., 2003.10.25., 32. o.”

83

HL L 275., 2003.10.25., 32. o.”

2012. október 26., péntekI. MELLÉKLET

SZOLGÁLTATÁSOK, TEVÉKENYSÉGEK ÉS PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK JEGYZÉKE

A.   SZAKASZ

BEFEKTETÉSI SZOLGÁLTATÁSOK ÉS TEVÉKENYSÉGEK

| 1. | Egy vagy több pénzügyi eszközzel kapcsolatos megbízások fogadása és továbbítása; |
| --- | --- |

1.

Egy vagy több pénzügyi eszközzel kapcsolatos megbízások fogadása és továbbítása;

| 2. | Megbízások teljesítése az ügyfelek nevében; |
| --- | --- |

2.

Megbízások teljesítése az ügyfelek nevében;

| 3. | Sajátszámlás kereskedés; |
| --- | --- |

3.

Sajátszámlás kereskedés;

| 4. | Portfóliókezelés; |
| --- | --- |

4.

Portfóliókezelés;

| 5. | Befektetési tanácsadás; |
| --- | --- |

5.

Befektetési tanácsadás;

| 6. | Pénzügyi eszközök jegyzési garanciavállalása és/vagy pénzügyi eszközök kihelyezése a kibocsátás átvételére irányuló kötelezettségvállalás alapján; |
| --- | --- |

6.

Pénzügyi eszközök jegyzési garanciavállalása és/vagy pénzügyi eszközök kihelyezése a kibocsátás átvételére irányuló kötelezettségvállalás alapján;

| 7. | Pénzügyi eszközök kihelyezése a kibocsátás átvételére irányuló kötelezettségvállalás nélkül; |
| --- | --- |

7.

Pénzügyi eszközök kihelyezése a kibocsátás átvételére irányuló kötelezettségvállalás nélkül;

| 8. | A multilaterális kereskedési rendszerek működtetése;
  ▐ |
| --- | --- |

8.

A multilaterális kereskedési rendszerek működtetése;

▐

| 10. | Szervezett kereskedési rendszerek működtetése. |
| --- | --- |

10.

Szervezett kereskedési rendszerek működtetése.

B.   SZAKASZ

KIEGÉSZÍTŐ SZOLGÁLTATÁSOK

| -1a. | Pénzügyi eszközök megőrzése és nyilvántartása az ügyfelek számlájára, beleértve a letéti őrzést és a kapcsolódó szolgáltatásokat, mint például a készpénz-/biztosítékkezelést; |
| --- | --- |

-1a.

| 1. | Hitelek vagy kölcsönök nyújtása a befektetőknek annak érdekében, hogy egy vagy több pénzügyi eszközzel valamely ügyletet végrehajthassanak, amennyiben a hitelt vagy kölcsönt nyújtó vállalkozás érintett az ügyletben; |
| --- | --- |

1.

Hitelek vagy kölcsönök nyújtása a befektetőknek annak érdekében, hogy egy vagy több pénzügyi eszközzel valamely ügyletet végrehajthassanak, amennyiben a hitelt vagy kölcsönt nyújtó vállalkozás érintett az ügyletben;

| 2. | Tanácsadás vállalkozások számára a tőkestruktúrával, ipari stratégiával és kapcsolódó ügyekkel kapcsolatban, valamint vállalkozások egyesülésével és felvásárlásával kapcsolatos tanácsadás és szolgáltatások; |
| --- | --- |

2.

Tanácsadás vállalkozások számára a tőkestruktúrával, ipari stratégiával és kapcsolódó ügyekkel kapcsolatban, valamint vállalkozások egyesülésével és felvásárlásával kapcsolatos tanácsadás és szolgáltatások;

| 3. | Devizaszolgáltatások, amennyiben ezek befektetési szolgáltatások nyújtásához kapcsolódnak; |
| --- | --- |

3.

Devizaszolgáltatások, amennyiben ezek befektetési szolgáltatások nyújtásához kapcsolódnak;

| 4. | Befektetéssel kapcsolatos kutatás és pénzügyi elemzés, vagy pénzügyi eszközökkel végzett ügyletekhez kapcsolódó általános ajánlások más formái; |
| --- | --- |

4.

Befektetéssel kapcsolatos kutatás és pénzügyi elemzés, vagy pénzügyi eszközökkel végzett ügyletekhez kapcsolódó általános ajánlások más formái;

| 5. | Értékpapír jegyzéséhez kapcsolódó szolgáltatások. |
| --- | --- |

5.

Értékpapír jegyzéséhez kapcsolódó szolgáltatások.

| 6. | A C. szakasz 5., 6., 7. és 10. pontjában említett származtatott eszközök alapjául szolgáló értékpapírokhoz kapcsolódó, az I. melléklet A. vagy B. szakaszában említett fajtájú befektetési szolgáltatások és tevékenységek, valamint kiegészítő szolgáltatások, amennyiben ezek befektetési vagy kiegészítő szolgáltatások nyújtásához kapcsolódnak. |
| --- | --- |

6.

A C. szakasz 5., 6., 7. és 10. pontjában említett származtatott eszközök alapjául szolgáló értékpapírokhoz kapcsolódó, az I. melléklet A. vagy B. szakaszában említett fajtájú befektetési szolgáltatások és tevékenységek, valamint kiegészítő szolgáltatások, amennyiben ezek befektetési vagy kiegészítő szolgáltatások nyújtásához kapcsolódnak.

C.   SZAKASZ

PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

| 1. | Átruházható értékpapírok. |
| --- | --- |

1.

Átruházható értékpapírok.

| 2. | Pénzpiaci eszközök. |
| --- | --- |

2.

Pénzpiaci eszközök.

| 3. | Kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyei. |
| --- | --- |

3.

Kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyei.

| 4. | Értékpapírokhoz, devizákhoz, kamatlábakhoz vagy hozamokhoz kapcsolódó opciók, határidős ügyletek, swapügyletek, határidős kamatláb-megállapodások, ▐ valamint bármely más származtatott eszköz, pénzügyi index vagy pénzügyi intézkedés, ami természetben vagy készpénzben kiegyenlíthető. |
| --- | --- |

4.

Értékpapírokhoz, devizákhoz, kamatlábakhoz vagy hozamokhoz kapcsolódó opciók, határidős ügyletek, swapügyletek, határidős kamatláb-megállapodások, ▐ valamint bármely más származtatott eszköz, pénzügyi index vagy pénzügyi intézkedés, ami természetben vagy készpénzben kiegyenlíthető.

| 5. | Árukhoz kapcsolódó opciók, határidős ügyletek, swapügyletek, határidős kamatláb-megállapodások és bármely más, származtatott ügylet, amelyet készpénzben kell kiegyenlíteni, vagy a felek valamelyikének választása szerint készpénzben kiegyenlíthető, de nem a határidő lejárta vagy más megszűnési ok indokolja; |
| --- | --- |

5.

Árukhoz kapcsolódó opciók, határidős ügyletek, swapügyletek, határidős kamatláb-megállapodások és bármely más, származtatott ügylet, amelyet készpénzben kell kiegyenlíteni, vagy a felek valamelyikének választása szerint készpénzben kiegyenlíthető, de nem a határidő lejárta vagy más megszűnési ok indokolja;

| 6. | Árukhoz kapcsolódó opciók, határidős ügyletek, swapügyletek és bármely más származtatott megállapodás, amelyet nem szándékoznak természetben kiegyenlíteni, feltéve, hogy azokkal valamely szabályozott piacon, OTF-en vagy MTF-en kereskednek. |
| --- | --- |

6.

Árukhoz kapcsolódó opciók, határidős ügyletek, swapügyletek és bármely más származtatott megállapodás, amelyet nem szándékoznak természetben kiegyenlíteni, feltéve, hogy azokkal valamely szabályozott piacon, OTF-en vagy MTF-en kereskednek.

| 6a. | Befektetéshez kapcsolódó eszközökhöz kötődő biztosítási szerződések; |
| --- | --- |

6a.

| 7. | Árukhoz kapcsolódó opciók, határidős ügyletek, swapügyletek, határidős árfolyam és bármely más származtatott megállapodások, amelyek természetben kiegyenlíthetők, és amelyeket a C.6 pont másképpen nem említ, illetve amely nem üzleti célt szolgál, amely rendelkezik más származtatott pénzügyi eszközök jellemzőivel, tekintettel arra, hogy, egyebek között, azokat elismert elszámolóházakon keresztül számolják el és egyenlítik ki, vagy rendszeres pótfedezeti felhívások hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- |

7.

Árukhoz kapcsolódó opciók, határidős ügyletek, swapügyletek, határidős árfolyam és bármely más származtatott megállapodások, amelyek természetben kiegyenlíthetők, és amelyeket a C.6 pont másképpen nem említ, illetve amely nem üzleti célt szolgál, amely rendelkezik más származtatott pénzügyi eszközök jellemzőivel, tekintettel arra, hogy, egyebek között, azokat elismert elszámolóházakon keresztül számolják el és egyenlítik ki, vagy rendszeres pótfedezeti felhívások hatálya alá tartoznak;

| 8. | A hitelkockázat átruházására irányuló származtatott eszközök; |
| --- | --- |

8.

A hitelkockázat átruházására irányuló származtatott eszközök;

| 9. | Különbözetre vonatkozó pénzügyi szerződések; |
| --- | --- |

9.

Különbözetre vonatkozó pénzügyi szerződések;

| 10. | Klimatikus változókhoz, fuvardíjakhoz,
  kibocsátáskereskedelmi egységekhez
  , inflációs rátákhoz vagy más hivatalos gazdasági statisztikákhoz kapcsolódó opciók, határidős ügyletek, swapügyletek, határidős kamatláb-megállapodások és bármely más származtatott ügylet, amelyet készpénzben kell kiegyenlíteni, vagy amely a felek valamelyikének választása szerint készpénzben kiegyenlíthető (nem a határidő lejárta vagy más megszűnési ok miatt), valamint bármely más eszközökhöz, jogokhoz, kötelezettségekhez, indexhez vagy az e szakaszban másképpen nem említett intézkedéshez kapcsolódó származtatott szerződés, amely rendelkezik a többi származtatott pénzügyi eszköz jellemzőivel, tekintettel többek között arra, hogy valamely szabályozott piacon, OTF-en vagy MTF-en kereskednek-e velük, és azokat elismert elszámolóházakon keresztül számolják el és egyenlítik ki, vagy azokra rendszeres pótfedezeti felhívás vonatkozik; |
| --- | --- |

10.

Klimatikus változókhoz, fuvardíjakhoz,
  kibocsátáskereskedelmi egységekhez
  , inflációs rátákhoz vagy más hivatalos gazdasági statisztikákhoz kapcsolódó opciók, határidős ügyletek, swapügyletek, határidős kamatláb-megállapodások és bármely más származtatott ügylet, amelyet készpénzben kell kiegyenlíteni, vagy amely a felek valamelyikének választása szerint készpénzben kiegyenlíthető (nem a határidő lejárta vagy más megszűnési ok miatt), valamint bármely más eszközökhöz, jogokhoz, kötelezettségekhez, indexhez vagy az e szakaszban másképpen nem említett intézkedéshez kapcsolódó származtatott szerződés, amely rendelkezik a többi származtatott pénzügyi eszköz jellemzőivel, tekintettel többek között arra, hogy valamely szabályozott piacon, OTF-en vagy MTF-en kereskednek-e velük, és azokat elismert elszámolóházakon keresztül számolják el és egyenlítik ki, vagy azokra rendszeres pótfedezeti felhívás vonatkozik;

| 11. | Bármilyen részegységből álló kibocsátási egységek, amelyek összhangban vannak a kibocsátási egységek kereskedelmi rendszeréről szóló 2003/87/EK irányelvvel; |
| --- | --- |

11.

Bármilyen részegységből álló kibocsátási egységek, amelyek összhangban vannak a kibocsátási egységek kereskedelmi rendszeréről szóló 2003/87/EK irányelvvel;

| 11a. | További előírások a (7) és a (10) ponttal kapcsolatban.









  (1) | A (7) pont alkalmazásában a (2) bekezdés szerint nem azonnali ügyletnek minősülő és a (4) bekezdés hatályán kívül eső ügylet egyéb származtatott pénzügyi eszközök tulajdonságaival rendelkezőnek és nem kereskedelmi célúnak minősül, ha megfelel az alábbi feltételeknek:










  a) | teljesíti az alábbi kritériumok valamelyikét:










  i. | az ügyletet harmadik ország szabályozott piachoz, MTF-hez vagy OTF-hez hasonló funkciót betöltő kereskedelmi létesítményében kötik; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

11a.

(1)

A (7) pont alkalmazásában a (2) bekezdés szerint nem azonnali ügyletnek minősülő és a (4) bekezdés hatályán kívül eső ügylet egyéb származtatott pénzügyi eszközök tulajdonságaival rendelkezőnek és nem kereskedelmi célúnak minősül, ha megfelel az alábbi feltételeknek:

a)

teljesíti az alábbi kritériumok valamelyikét:

i.

az ügyletet harmadik ország szabályozott piachoz, MTF-hez vagy OTF-hez hasonló funkciót betöltő kereskedelmi létesítményében kötik;

| ii. | az ügyletet kimondottan szabályozott piacon, MTF-en, OTF-en vagy harmadik országbeli kereskedési létesítményben kötik meg vagy ezek szabályai alá tartozik; |
| --- | --- |

ii.

az ügyletet kimondottan szabályozott piacon, MTF-en, OTF-en vagy harmadik országbeli kereskedési létesítményben kötik meg vagy ezek szabályai alá tartozik;

| iii. | az ügylet kimondottan egyenértékű a szabályozott piacon, MTF-en, OTF-en vagy harmadik országbeli kereskedési létesítményben kötött ügylettel; |
| --- | --- |

iii.

az ügylet kimondottan egyenértékű a szabályozott piacon, MTF-en, OTF-en vagy harmadik országbeli kereskedési létesítményben kötött ügylettel;

| b) | az ügyletet elszámolóház vagy a központi szerződő féllel azonos funkciókat ellátó más jogalany számolja el, vagy megállapodás szól az ügylettel kapcsolatos letét nyújtásáról vagy fizetéséről; |
| --- | --- |

b)

az ügyletet elszámolóház vagy a központi szerződő féllel azonos funkciókat ellátó más jogalany számolja el, vagy megállapodás szól az ügylettel kapcsolatos letét nyújtásáról vagy fizetéséről;

| c) | az ügyletet egységesítik, hogy az árfolyamot, a mennyiséget és a szállítási határidőt vagy az egyéb feltételeket elsősorban a rendszeresen közzétett árfolyamok, szabványmennyiségek vagy szabvány szállítási határidők említésével határozzák meg. |
| --- | --- |

c)

az ügyletet egységesítik, hogy az árfolyamot, a mennyiséget és a szállítási határidőt vagy az egyéb feltételeket elsősorban a rendszeresen közzétett árfolyamok, szabványmennyiségek vagy szabvány szállítási határidők említésével határozzák meg.

| (2) | Az (1) bekezdés alkalmazásában azonnali ügylet az áru, eszköz vagy jog eladására vonatkozó ügylet, amelynek feltételei szerint a teljesítésre az alábbi határidők közül a hosszabbat figyelembe véve kerül sor:










  a) | két kereskedési nap; |
| --- | --- | --- |

(2)

Az (1) bekezdés alkalmazásában azonnali ügylet az áru, eszköz vagy jog eladására vonatkozó ügylet, amelynek feltételei szerint a teljesítésre az alábbi határidők közül a hosszabbat figyelembe véve kerül sor:

a)

két kereskedési nap;

| b) | a piacon az adott áru, eszköz vagy jog esetében szabvány teljesítési határidőként elfogadott határidő. |
| --- | --- |

b)

a piacon az adott áru, eszköz vagy jog esetében szabvány teljesítési határidőként elfogadott határidő.

| (3) | A (10) pont alkalmazásában az e szakaszban említett alapul szolgáló árucikkhez kapcsolódó származtatott szerződés más származtatott pénzügyi eszközök jellemzőivel rendelkezőnek minősül, ha teljesül a következő feltételek egyike:










  a) | az ügyletet készpénzben teljesítik vagy teljesíthetik egy vagy több fél választása alapján, az alapesettől vagy egyéb lezárási esettől eltérően; |
| --- | --- | --- |

(3)

A (10) pont alkalmazásában az e szakaszban említett alapul szolgáló árucikkhez kapcsolódó származtatott szerződés más származtatott pénzügyi eszközök jellemzőivel rendelkezőnek minősül, ha teljesül a következő feltételek egyike:

a)

az ügyletet készpénzben teljesítik vagy teljesíthetik egy vagy több fél választása alapján, az alapesettől vagy egyéb lezárási esettől eltérően;

| b) | az ügyletet szabályozott piacon, MTF-en vagy OTF-en kötik meg; |
| --- | --- |

b)

az ügyletet szabályozott piacon, MTF-en vagy OTF-en kötik meg;

| c) | teljesülnek az (1) bekezdésben említett, ügylettel kapcsolatos feltételek. |
| --- | --- |

c)

teljesülnek az (1) bekezdésben említett, ügylettel kapcsolatos feltételek.

| (4) | Az ügylet a 7. pont alkalmazásában akkor minősül kereskedelmi célúnak, illetve a 7. és 10. pont alkalmazásában egyéb származtatott pénzügyi eszközök tulajdonságaival nem rendelkezőnek, ha a villamosenergia-átviteli hálózat, villamosenergia-kiegyenlítő mechanizmus vagy csővezeték-hálózat üzemeltetője vagy kezelője köti, és szükség van rá a villamos energia kínálatának és használatának kiegyensúlyozásához. |
| --- | --- |

(4)

Az ügylet a 7. pont alkalmazásában akkor minősül kereskedelmi célúnak, illetve a 7. és 10. pont alkalmazásában egyéb származtatott pénzügyi eszközök tulajdonságaival nem rendelkezőnek, ha a villamosenergia-átviteli hálózat, villamosenergia-kiegyenlítő mechanizmus vagy csővezeték-hálózat üzemeltetője vagy kezelője köti, és szükség van rá a villamos energia kínálatának és használatának kiegyensúlyozásához.

| (5) | A 10. pontban említett típusú származtatott szerződéseken túlmenően a következők bármelyikével kapcsolatos származtatott szerződés is a 10. pont hatálya alá tartozik, ha egyaránt megfelel a 10. pontban és a (3) bekezdésben meghatározott kritériumoknak:










  a) | telekommunikációs sávszélesség; |
| --- | --- | --- |

(5)

A 10. pontban említett típusú származtatott szerződéseken túlmenően a következők bármelyikével kapcsolatos származtatott szerződés is a 10. pont hatálya alá tartozik, ha egyaránt megfelel a 10. pontban és a (3) bekezdésben meghatározott kritériumoknak:

a)

telekommunikációs sávszélesség;

| b) | árutárolási kapacitás; |
| --- | --- |

b)

árutárolási kapacitás;

| c) | árukra vonatkozó továbbítási vagy szállítási kapacitás, legyen az vezeték, csővezeték vagy más eszköz; |
| --- | --- |

c)

árukra vonatkozó továbbítási vagy szállítási kapacitás, legyen az vezeték, csővezeték vagy más eszköz;

| d) | támogatás, hitel, engedély, jog vagy hasonló eszköz, amely közvetlenül kapcsolódik a megújuló erőforrásokból származó energia kínálatához, szállításához vagy fogyasztásához; |
| --- | --- |

d)

támogatás, hitel, engedély, jog vagy hasonló eszköz, amely közvetlenül kapcsolódik a megújuló erőforrásokból származó energia kínálatához, szállításához vagy fogyasztásához;

| e) | geológiai, környezeti vagy egyéb fizikai változó; |
| --- | --- |

e)

geológiai, környezeti vagy egyéb fizikai változó;

| f) | bármely helyettesíthető eszköz vagy jog – szolgáltatás fogadásának jogát kivéve –, amely átruházható; |
| --- | --- |

f)

bármely helyettesíthető eszköz vagy jog – szolgáltatás fogadásának jogát kivéve –, amely átruházható;

| g) | index vagy mérték, amely valamilyen eszköz, jog, szolgáltatás vagy kötelezettség ügyletének árához, illetve értékéhez vagy mennyiségéhez kapcsolódik. |
| --- | --- |

g)

index vagy mérték, amely valamilyen eszköz, jog, szolgáltatás vagy kötelezettség ügyletének árához, illetve értékéhez vagy mennyiségéhez kapcsolódik.

D   SZAKASZ

ADATJELENTÉSI SZOLGÁLTATÁSOK LISTÁJA

| 1. | Jóváhagyott közzétételi mechanizmust működtet; |
| --- | --- |

1.

Jóváhagyott közzétételi mechanizmust működtet;

| 2. | Összevont adattárolási szolgáltatót működtet; |
| --- | --- |

2.

Összevont adattárolási szolgáltatót működtet;

| 3. | Jóváhagyott jelentéstételi mechanizmust működtet. |
| --- | --- |

3.

Jóváhagyott jelentéstételi mechanizmust működtet.

2012. október 26., péntekII. MELLÉKLET

SZAKMAI ÜGYFELEK EZEN IRÁNYELV ALKALMAZÁSÁBAN

Szakmai ügyfél az az ügyfél, aki rendelkezik a saját befektetési döntései meghozatalához és az ezzel járó kockázatok megfelelő felméréséhez szükséges tapasztalattal, ismeretekkel és szakértelemmel. Ahhoz, hogy az ügyfelet szakmai ügyfélnek lehessen tekinteni, az ügyfélnek az alábbi ismérveknek kell megfelelnie:

I.   ÜGYFELEK SZAKMAINAK TEKINTETT KATEGÓRIÁI

A következőket ezen irányelv alkalmazásában minden befektetési szolgáltatás, tevékenység és pénzügyi eszköz tekintetében szakmai ügyfélnek kell tekinteni:

| (1) | Azon szervezetek, amelyeknek a pénzügyi piacokon való működéséhez engedély kell, vagy amelyek működését szabályozzák. Az alábbi felsorolást úgy kell értelmezni, hogy az kiterjed az összes, az említett szervezetek jellemző tevékenységeit végző engedélyezett szervezetre: valamely irányelv alapján valamely tagállam által engedélyezett szervezetek, valamely tagállam által irányelvre hivatkozás nélkül engedélyezett vagy szabályozott szervezetek, valamint a nem tagállam által engedélyezett vagy szabályozott szervezetek:






  a) | hitelintézetek; |
| --- | --- | --- |

(1)

Azon szervezetek, amelyeknek a pénzügyi piacokon való működéséhez engedély kell, vagy amelyek működését szabályozzák. Az alábbi felsorolást úgy kell értelmezni, hogy az kiterjed az összes, az említett szervezetek jellemző tevékenységeit végző engedélyezett szervezetre: valamely irányelv alapján valamely tagállam által engedélyezett szervezetek, valamely tagállam által irányelvre hivatkozás nélkül engedélyezett vagy szabályozott szervezetek, valamint a nem tagállam által engedélyezett vagy szabályozott szervezetek:

a)

hitelintézetek;

| b) | befektetési vállalkozások; |
| --- | --- |

b)

befektetési vállalkozások;

| c) | más engedélyezett vagy szabályozott pénzügyi intézmények; |
| --- | --- |

c)

más engedélyezett vagy szabályozott pénzügyi intézmények;

| d) | biztosítóintézetek; |
| --- | --- |

d)

biztosítóintézetek;

| e) | kollektív befektetési rendszerek és az ilyen rendszerek alapkezelő társaságai; |
| --- | --- |

e)

kollektív befektetési rendszerek és az ilyen rendszerek alapkezelő társaságai;

| f) | nyugdíjalapok és az ilyen alapok alapkezelő társaságai; |
| --- | --- |

f)

nyugdíjalapok és az ilyen alapok alapkezelő társaságai;

| g) | árucikkel és árualapú származtatott ügyletekkel foglalkozók; |
| --- | --- |

g)

árucikkel és árualapú származtatott ügyletekkel foglalkozók;

| h) | helyi vállalkozások; |
| --- | --- |

h)

helyi vállalkozások;

| i) | más intézményi befektetők. |
| --- | --- |

i)

más intézményi befektetők.

| (2) | Nagyvállalkozások, amelyek társasági alapon az alábbi méretkövetelmények közül kettőnek megfelelnek:












  — | mérlegfőösszeg: |
| --- | --- | --- |

(2)

Nagyvállalkozások, amelyek társasági alapon az alábbi méretkövetelmények közül kettőnek megfelelnek:

—

mérlegfőösszeg:

20 000 000 EUR

| — | nettó árbevétel: |
| --- | --- |

—

nettó árbevétel:

40 000 000 EUR

| — | szavatolótőke: |
| --- | --- |

—

szavatolótőke:

2 000 000 EUR

| (3) | Nemzeti és regionális kormányzatok, köztük a nemzeti vagy regionális szintű államadósságot kezelő állami szervezetek, központi bankok, nemzetközi és szupranacionális intézmények, például a Világbank, az IMF, az EKB, az EBB és más hasonló nemzetközi szervezetek. |
| --- | --- |

(3)

Nemzeti és regionális kormányzatok, köztük a nemzeti vagy regionális szintű államadósságot kezelő állami szervezetek, központi bankok, nemzetközi és szupranacionális intézmények, például a Világbank, az IMF, az EKB, az EBB és más hasonló nemzetközi szervezetek.

| (4) | Más intézményi befektetők, amelyek főtevékenysége a pénzügyi eszközökbe történő befektetés, ideértve az eszközök értékpapírosítására vagy más finanszírozó ügyletekre szakosodott szervezeteket. |
| --- | --- |

(4)

Más intézményi befektetők, amelyek főtevékenysége a pénzügyi eszközökbe történő befektetés, ideértve az eszközök értékpapírosítására vagy más finanszírozó ügyletekre szakosodott szervezeteket.

A fent említett szervezeteket szakmainak kell tekinteni. Ennek ellenére lehetővé kell tenni számukra a nem szakmai elbánás kérését, és a befektetési vállalkozások hozzájárulhatnak ahhoz, hogy számukra magasabb szintű védelmet biztosítsanak. Amennyiben a befektetési vállalkozás ügyfele a fentiek között említett vállalkozás, a befektetési vállalkozásnak minden szolgáltatásnyújtás megkezdése előtt tájékoztatnia kell az ügyfelet, hogy a vállalkozás rendelkezésére álló információ alapján az ügyfelet szakmai ügyfélnek tekinti, és ekként kezeli, kivéve, ha a vállalkozás és az ügyfél másképpen állapodnak meg. A vállalkozásnak tájékoztatnia kell az ügyfelet arról is, hogy kérheti a megállapodás feltételeinek módosítását a magasabb fokú védelem biztosítása érdekében.

A szakmainak tekintett ügyfél felelőssége a magasabb szintű védelem kérése, amennyiben úgy véli, hogy nem képes megfelelően értékelni vagy kezelni a vonatkozó kockázatokat.

Ezt a magasabb szintű védelmet akkor kell biztosítani, ha a szakmainak tekintett ügyfél írásbeli megállapodást köt a befektetési vállalkozással arra nézve, hogy őt a vonatkozó üzletviteli szabályok szempontjából nem tekinti szakmai ügyfélnek. Az ilyen megállapodásban meg kell határozni, hogy ez egy vagy több konkrét szolgáltatásra vagy ügyletre vagy egy vagy több fajtájú termékre vagy ügyletre vonatkozik.

II.1II.   KÉRÉSRE SZAKMAINAK TEKINTHETŐ ÜGYFELEK

II.1.   Azonosítási szempontok

Az állami szektorhoz tartozó szerveket,
  kivéve
  a helyi hatóságokat, az önkormányzatokat,
  viszont beleértve az
  egyéni magánbefektetőket, az I. szakaszban nem említett ügyfelek esetében szintén engedélyezhető, hogy az üzletviteli szabályzatban biztosított védelem egy részéről lemondjanak.

A befektetési vállalkozásoknak ezért engedélyezni kell, hogy a fent említett ügyfelek bármelyikét szakmai ügyfélként kezeljék, feltéve, hogy az alább említett megfelelő szempontokat és eljárásokat teljesítik. Ezekről az ügyfelekről azonban nem feltételezhető, hogy az I. szakaszban felsorolt kategóriákba tartozó ügyfelekkel összemérhető piaci ismeretekkel és tapasztalatokkal rendelkeznek.

A rendes üzletviteli szabályok által biztosított védelemről való bármely ilyen lemondás csak akkor tekinthető érvényesnek, ha a befektető vállalkozás elvégzi az ügyfél szakértelmének, tapasztalatainak és ismereteinek megfelelő felmérését, és ennek alapján ésszerű biztosítékot lát az előirányzott ügyletek vagy szolgáltatások jellege alapján arra nézve, hogy az ügyfél képes saját befektetési döntéseinek meghozatalára, és tisztában van a vonatkozó kockázatokkal.

Az ilyen szakértelem és ismeretfelmérés példájának a pénzügyi területet szabályozó irányelvek alapján engedélyezett szervezetek vezetőire és igazgatóira alkalmazott alkalmassági teszt tekinthető. Kis szervezetek esetén a fenti értékelésnek alávetett személynek a szervezet nevében ügyletek végrehajtására felhatalmazott személynek kell lennie.

A fenti értékelés során a következő kritériumok közül legalább kettőnek teljesülnie kell:

| — | az ügyfél jelentős nagyságrendű ügyleteket hajtott végre a releváns piacon az előző négy negyedévben, átlagosan negyedévenként 10 ügylet gyakorisággal, |
| --- | --- |

—

az ügyfél jelentős nagyságrendű ügyleteket hajtott végre a releváns piacon az előző négy negyedévben, átlagosan negyedévenként 10 ügylet gyakorisággal,

| — | az ügyfél készpénzbetéteket és a pénzügyi eszközöket is magában foglaló pénzügyi eszközei portfóliójának mérete meghaladja az 500 000 eurót, |
| --- | --- |

—

az ügyfél készpénzbetéteket és a pénzügyi eszközöket is magában foglaló pénzügyi eszközei portfóliójának mérete meghaladja az 500 000 eurót,

| — | az ügyfél legalább 1 évet töltött el a pénzügyi szektorban olyan szakmai beosztásban, amely ismereteket igényel az előirányzott ügyletekkel vagy szolgáltatásokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

—

az ügyfél legalább 1 évet töltött el a pénzügyi szektorban olyan szakmai beosztásban, amely ismereteket igényel az előirányzott ügyletekkel vagy szolgáltatásokkal kapcsolatban.

▐

II.2.   ELJÁRÁS

A fent meghatározott ügyfél csak akkor mondhat le a részletes magatartási szabályok előnyeiről, ha a következő eljárást követik:

| — | írásban nyilatkoznia kell a befektetési vállalkozás részére arról, hogy kívánsága szerint a befektetési vállalkozás őt szakmai ügyfélként kezelje, vagy általánosan, vagy valamely konkrét befektetési szolgáltatás vagy ügylet, illetve ügylet vagy termékfajta tekintetében, |
| --- | --- |

—

írásban nyilatkoznia kell a befektetési vállalkozás részére arról, hogy kívánsága szerint a befektetési vállalkozás őt szakmai ügyfélként kezelje, vagy általánosan, vagy valamely konkrét befektetési szolgáltatás vagy ügylet, illetve ügylet vagy termékfajta tekintetében,

| — | a befektetési vállalkozásnak egyértelműen, írásban kell figyelmeztetnie az ügyfelet arra, hogy milyen védelmet illetve befektetőkártalanításhoz fűződő jogokat veszíthet el, |
| --- | --- |

—

a befektetési vállalkozásnak egyértelműen, írásban kell figyelmeztetnie az ügyfelet arra, hogy milyen védelmet illetve befektetőkártalanításhoz fűződő jogokat veszíthet el,

| — | a szerződéstől különálló dokumentumban írásos nyilatkozatot kell tennie arról, hogy ismeri az ilyen védelem elveszítésének következményeit. |
| --- | --- |

—

a szerződéstől különálló dokumentumban írásos nyilatkozatot kell tennie arról, hogy ismeri az ilyen védelem elveszítésének következményeit.

A lemondásra irányuló kérés elfogadásának eldöntése előtt a befektetési vállalkozásoknak minden ésszerű lépést meg kell tenniük annak biztosítására, hogy a szakmai ügyfélként történő elbánást kérő ügyfél feleljen meg a fenti II.1. szakaszban foglalt megfelelő követelményeknek.

Ha a fentiekhez hasonló paraméterek és eljárások alapján az ügyfelet már szakmai ügyfélként sorolták be, nem cél az, hogy az e melléklet alapján elfogadott új szabályok érintsék az ilyen ügyfeleknek a befektetési vállalkozásokkal való kapcsolatait.

A vállalkozásoknak megfelelő, írásba foglalt belső politikákat és eljárásokat kell megvalósítaniuk az ügyfelek besorolására. A szakmai ügyfelek felelősek azért, hogy folyamatosan tájékoztassák a vállalkozást minden olyan változásról, amely érintheti az adott időben érvényes besorolásukat. Amennyiben azonban a befektetési vállalkozás tudomására jut, hogy az ügyfél már nem felel meg azon kezdeti feltételeknek, amelyek miatt szakmai ügyfélként kezelték, a befektetési vállalkozásnak megfelelő módon intézkednie kell.

2012. október 26., péntekIIA. MELLÉKLET

A. rész

A hatályon kívül helyezett irányelvek későbbi módosításaik jegyzékével (a 98. cikkben említettek)

| | Az Európai Parlament és a Tanács 2004/39/EK irányelve (HL L 145., 2004.4.30., 1. o.) |
| --- | --- |

Az Európai Parlament és a Tanács 2004/39/EK irányelve (HL L 145., 2004.4.30., 1. o.)

| | Az Európai Parlament és a Tanács 2006/31/EK irányelve (2006. április 5.) a pénzügyi eszközök piacairól szóló 2004/39/EK irányelvbe foglalt egyes határidők módosításáról (HL L 114., 2006.4.27., 60. o.) |
| --- | --- |

Az Európai Parlament és a Tanács 2006/31/EK irányelve (2006. április 5.) a pénzügyi eszközök piacairól szóló 2004/39/EK irányelvbe foglalt egyes határidők módosításáról (HL L 114., 2006.4.27., 60. o.)

| | Az Európai Parlament és a Tanács 2007/44/EK irányelve (2007. szeptember 5.) a pénzügyi szektorbeli részesedésszerzések és részesedésnövelések prudenciális értékelésének eljárási szabályai és az értékelés kritériumai tekintetében történő módosításról (HL L 247., 2007.9.21., 1. o.). |
| --- | --- |

Az Európai Parlament és a Tanács 2007/44/EK irányelve (2007. szeptember 5.) a pénzügyi szektorbeli részesedésszerzések és részesedésnövelések prudenciális értékelésének eljárási szabályai és az értékelés kritériumai tekintetében történő módosításról (HL L 247., 2007.9.21., 1. o.).

| | Az Európai Parlament és a Tanács 2008/10/EK irányelve (2008. március 11.) a pénzügyi eszközök piacairól szóló 2004/39/EK irányelvnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása tekintetében történő módosításáról (HL L 76., 2008.3.19., 33. o.) |
| --- | --- |

Az Európai Parlament és a Tanács 2008/10/EK irányelve (2008. március 11.) a pénzügyi eszközök piacairól szóló 2004/39/EK irányelvnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása tekintetében történő módosításáról (HL L 76., 2008.3.19., 33. o.)

| | Az Európai Parlament és a Tanács 2010/78/EU irányelve (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság), az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) hatásköre tekintetében történő módosításáról (HL L 331., 2010.12.15., 120. o.). |
| --- | --- |

Az Európai Parlament és a Tanács 2010/78/EU irányelve (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság), az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) hatásköre tekintetében történő módosításáról (HL L 331., 2010.12.15., 120. o.).

B. rész

A nemzeti jogba való átültetésre vonatkozó határidők jegyzéke (a 98. cikkben említettek)

2004/39/EK irányelv

| Átültetési időszak | 2007. január 31. |
| --- | --- |
| Végrehajtási időszak | 1 november 2007. |

Átültetési időszak

2007. január 31.

Végrehajtási időszak

1 november 2007.

2012. október 26., péntekIIB. MELLÉKLET

Megfelelési táblázatok

A. rész

| Ezen irányelv | 2004/39/EK irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk (1) bekezdés | 1. cikk (1) bekezdés |
| 1. cikk (2) bekezdés | |
| 1. cikk (3) bekezdés | 1. cikk (2) bekezdés |
| 2. cikk | 2. cikk |
| 3. cikk (1) bekezdés 2. pont | 3. cikk (1) és (2) bekezdés |
| 3. cikk (3) bekezdés 4. pont | |
| 4. cikk (1) bekezdés | |
| 4. cikk (2) bekezdés | 4. cikk (1) bekezdés |
| 4. cikk (3) bekezdés | 4. cikk (2) bekezdés |
| 5. cikk | 5. cikk |
| 6. cikk | 6. cikk |
| 7. cikk (1), (2), (3), és (4) bekezdés | 7. cikk (1), (2), (3), és (4) bekezdés |
| 7. cikk (5) bekezdés | 7. cikk (4) bekezdés |
| 8. cikk | 8. cikk |
| 9. cikk (1), (2), (3), és (4) bekezdés | 9. cikk (1) bekezdés |
| 9. cikk (5) bekezdés | 9. cikk (2) bekezdés |
| 9. cikk (6) bekezdés | |
| 9. cikk (7) bekezdés | 9. cikk (3) bekezdés |
| 9. cikk (8) bekezdés | 9. cikk (4) bekezdés |
| 10. cikk (1) bekezdés 2. pont | 10. cikk (1) és (2) bekezdés |
| 10. cikk (3) bekezdés | |
| 11. cikk (1) bekezdés | 10. cikk (3) bekezdés |
| 11. cikk (2) bekezdés | 10. cikk (4) bekezdés |
| 11. cikk (3) bekezdés | 10. cikk (5) bekezdés |
| 11. cikk (4) bekezdés | 10. cikk (6) bekezdés |
| 12. cikk | 10a. cikk |
| 13. cikk | 10b. cikk |
| 14. cikk | 11. cikk |
| 15. cikk | 12. cikk |
| 16. cikk (1), (2), (3), (4), (5) és (6) bekezdés | 13. cikk (1), (2), (3), (4), (5) és (6) bekezdés |
| 16. cikk (7) bekezdés | |
| 16. cikk (8) bekezdés | 13. cikk (7) bekezdés |
| 16. cikk (9) bekezdés | 13. cikk (8) bekezdés |
| 16. cikk (10) bekezdés | |
| 16. cikk (11) bekezdés | 13. cikk (9) bekezdés |
| 16. cikk (12) bekezdés | 13. cikk (10) bekezdés |
| 17. cikk | |
| 18. cikk (1) bekezdés 2. pont | 14. cikk (1)és (2) bekezdés |
| 18. cikk (3) bekezdés | 14. cikk (4) bekezdés |
| 18. cikk (4) bekezdés | 14. cikk (5) bekezdés |
| 18. cikk (5) bekezdés | 14. cikk (6) bekezdés |
| 18. cikk (6) bekezdés | 14. cikk (7) bekezdés |
| 18. cikk (7) bekezdés 8. pont | |
| 19. cikk | |
| 20. cikk | |
| 21. cikk | 16. cikk |
| 22. cikk | 17. cikk |
| 23. cikk | 18. cikk |
| 24. cikk (1), (2) és (3) bekezdés | 19. cikk (1), (2) és (3) bekezdés |
| 24. cikk (4) bekezdés | 19. cikk (9) bekezdés |
| 24. cikk (5) bekezdés | |
| 24. cikk (6) bekezdés | |
| 24. cikk (7) bekezdés | |
| 24. cikk (8) bekezdés | |
| 25. cikk (1) bekezdés | 19. cikk (4) bekezdés |
| 25. cikk (2) bekezdés | 19. cikk (5) bekezdés |
| 25. cikk (3) bekezdés | 19. cikk (6) bekezdés |
| 25. cikk (4) bekezdés | 19. cikk (7) bekezdés |
| 25. cikk (5) bekezdés | 19. cikk (8) bekezdés |
| 25. cikk (6) bekezdés | 19. cikk (10) bekezdés |
| 25. cikk (7) bekezdés | |
| 26. cikk | 20. cikk |
| 27. cikk (1) bekezdés | 21. cikk (1) bekezdés |
| 27. cikk (2) bekezdés | |
| 27. cikk (3) bekezdés | 21. cikk (2) bekezdés |
| 27. cikk (4) bekezdés | 21. cikk (3) bekezdés |
| 27. cikk (5) bekezdés | 21. cikk (4) bekezdés |
| 27. cikk (6) bekezdés | 21. cikk (5) bekezdés |
| 27. cikk (7) bekezdés | 21. cikk (6) bekezdés |
| 27. cikk (8) bekezdés | |
| 28. cikk | 22. cikk |
| 29. cikk | 23. cikk |
| 30. cikk | 24. cikk |
| 31. cikk | 26. cikk |
| 32. cikk | |
| 33. cikk | |
| 34. cikk | |
| 35. cikk | |
| 36. cikk (1), (2), (3), és (4) bekezdés | 31. cikk (1), (2), (3), és (4) bekezdés |
| 36. cikk (5) bekezdés | |
| 36. cikk (6) bekezdés | 31. cikk (5) bekezdés |
| 36. cikk (7) bekezdés | 31. cikk (6) bekezdés |
| 36. cikk (8) bekezdés 9. pont | 31. cikk (7) bekezdés |
| 37. cikk (1), (2), (3), (4), (5) és (6) bekezdés | 32. cikk (1), (2), (3), (4), (5) és (6) bekezdés |
| 37. cikk (7) bekezdés | |
| 37. cikk (8) bekezdés | 32. cikk (7) bekezdés |
| 37. cikk (9) bekezdés | 32. cikk (8) bekezdés |
| 37. cikk (10) bekezdés | 32. cikk (9) bekezdés |
| 37. cikk (11) bekezdés | 32. cikk (10) bekezdés |
| 38. cikk | 33. cikk |
| 39. cikk | 34. cikk |
| 40. cikk | 35. cikk |
| 41. cikk | |
| 42. cikk | |
| 43. cikk | |
| 44. cikk | |
| 45. cikk | |
| 46. cikk | |
| 47. cikk | 36. cikk |
| 48. cikk | 37. cikk |
| 49. cikk | 38. cikk |
| 50. cikk | 39. cikk |
| 51. cikk | |
| 52. cikk | 40. cikk |
| 53. cikk (1) bekezdés 2. pont | 41. cikk (1) és (2) bekezdés |
| 53. cikk (3) bekezdés 4. pont | |
| 54. cikk | |
| 55. cikk | 42. cikk |
| 56. cikk | 43. cikk |
| 57. cikk | 46. cikk |
| 58. cikk | 47. cikk |
| 59. cikk | |
| 60. cikk | |
| 61. cikk | |
| 62. cikk | |
| 63. cikk | |
| 64. cikk | |
| 65. cikk | |
| 66. cikk | |
| 67. cikk | |
| 68. cikk | |
| 69. cikk | 48. cikk |
| 70. cikk | 49. cikk |
| 71. cikk (1) bekezdés 2. pont | 50. cikk (1) és (2) bekezdés |
| 71. cikk (3) bekezdés 4. pont | |
| 72. cikk | |
| 73. cikk (1) bekezdés | 51. cikk (1) bekezdés |
| 73. cikk (2) bekezdés | |
| 73. cikk (3) bekezdés | 51. cikk (4) bekezdés |
| 73. cikk (4) bekezdés | 51. cikk (5) bekezdés |
| 73. cikk (5) bekezdés | 51. cikk (6) bekezdés |
| 74. cikk | |
| 75. cikk | |
| 76. cikk | |
| 77. cikk | |
| 78. cikk | |
| 79. cikk | 52. cikk |
| 80. cikk | 53. cikk |
| 81. cikk | 54. cikk |
| 82. cikk | 55. cikk |
| 83. cikk (1), (2), (3), és (4) bekezdés | 56. cikk (1), (2), (3), és (4) bekezdés |
| 83. cikk (5) bekezdés 6. pont | |
| 83. cikk (7) bekezdés | 56. cikk (5) bekezdés |
| 83. cikk (8) bekezdés | 56. cikk (6) bekezdés |
| 84. cikk | 57. cikk |
| 85. cikk | 58. cikk |
| 86. cikk | 58a. cikk |
| 87. cikk | 59. cikk |
| 88. cikk | 60. cikk |
| 89. cikk | 61. cikk |
| 90. cikk | 62. cikk |
| 91. cikk | 62a. cikk |
| 92. cikk | 63. cikk |
| 93. cikk | |
| 94. cikk | |
| 95. cikk | |
| 96. cikk | 65. cikk |
| 97. cikk | 70. cikk |
| 98. cikk | |
| 99. cikk | 71. cikk |
| 100. cikk | 72. cikk |
| 101. cikk | 73. cikk |
| I. melléklet | I. melléklet |
| II. melléklet | II. melléklet |

Ezen irányelv

2004/39/EK irányelv

1. cikk (1) bekezdés

1. cikk (1) bekezdés

1. cikk (2) bekezdés

1. cikk (3) bekezdés

1. cikk (2) bekezdés

2. cikk

2. cikk

3. cikk (1) bekezdés 2. pont

3. cikk (1) és (2) bekezdés

3. cikk (3) bekezdés 4. pont

4. cikk (1) bekezdés

4. cikk (2) bekezdés

4. cikk (1) bekezdés

4. cikk (3) bekezdés

4. cikk (2) bekezdés

5. cikk

5. cikk

6. cikk

6. cikk

7. cikk (1), (2), (3), és (4) bekezdés

7. cikk (1), (2), (3), és (4) bekezdés

7. cikk (5) bekezdés

7. cikk (4) bekezdés

8. cikk

8. cikk

9. cikk (1), (2), (3), és (4) bekezdés

9. cikk (1) bekezdés

9. cikk (5) bekezdés

9. cikk (2) bekezdés

9. cikk (6) bekezdés

9. cikk (7) bekezdés

9. cikk (3) bekezdés

9. cikk (8) bekezdés

9. cikk (4) bekezdés

10. cikk (1) bekezdés 2. pont

10. cikk (1) és (2) bekezdés

10. cikk (3) bekezdés

11. cikk (1) bekezdés

10. cikk (3) bekezdés

11. cikk (2) bekezdés

10. cikk (4) bekezdés

11. cikk (3) bekezdés

10. cikk (5) bekezdés

11. cikk (4) bekezdés

10. cikk (6) bekezdés

12. cikk

10a. cikk

13. cikk

10b. cikk

14. cikk

11. cikk

15. cikk

12. cikk

16. cikk (1), (2), (3), (4), (5) és (6) bekezdés

13. cikk (1), (2), (3), (4), (5) és (6) bekezdés

16. cikk (7) bekezdés

16. cikk (8) bekezdés

13. cikk (7) bekezdés

16. cikk (9) bekezdés

13. cikk (8) bekezdés

16. cikk (10) bekezdés

16. cikk (11) bekezdés

13. cikk (9) bekezdés

16. cikk (12) bekezdés

13. cikk (10) bekezdés

17. cikk

18. cikk (1) bekezdés 2. pont

14. cikk (1)és (2) bekezdés

18. cikk (3) bekezdés

14. cikk (4) bekezdés

18. cikk (4) bekezdés

14. cikk (5) bekezdés

18. cikk (5) bekezdés

14. cikk (6) bekezdés

18. cikk (6) bekezdés

14. cikk (7) bekezdés

18. cikk (7) bekezdés 8. pont

19. cikk

20. cikk

21. cikk

16. cikk

22. cikk

17. cikk

23. cikk

18. cikk

24. cikk (1), (2) és (3) bekezdés

19. cikk (1), (2) és (3) bekezdés

24. cikk (4) bekezdés

19. cikk (9) bekezdés

24. cikk (5) bekezdés

24. cikk (6) bekezdés

24. cikk (7) bekezdés

24. cikk (8) bekezdés

25. cikk (1) bekezdés

19. cikk (4) bekezdés

25. cikk (2) bekezdés

19. cikk (5) bekezdés

25. cikk (3) bekezdés

19. cikk (6) bekezdés

25. cikk (4) bekezdés

19. cikk (7) bekezdés

25. cikk (5) bekezdés

19. cikk (8) bekezdés

25. cikk (6) bekezdés

19. cikk (10) bekezdés

25. cikk (7) bekezdés

26. cikk

20. cikk

27. cikk (1) bekezdés

21. cikk (1) bekezdés

27. cikk (2) bekezdés

27. cikk (3) bekezdés

21. cikk (2) bekezdés

27. cikk (4) bekezdés

21. cikk (3) bekezdés

27. cikk (5) bekezdés

21. cikk (4) bekezdés

27. cikk (6) bekezdés

21. cikk (5) bekezdés

27. cikk (7) bekezdés

21. cikk (6) bekezdés

27. cikk (8) bekezdés

28. cikk

22. cikk

29. cikk

23. cikk

30. cikk

24. cikk

31. cikk

26. cikk

32. cikk

33. cikk

34. cikk

35. cikk

36. cikk (1), (2), (3), és (4) bekezdés

31. cikk (1), (2), (3), és (4) bekezdés

36. cikk (5) bekezdés

36. cikk (6) bekezdés

31. cikk (5) bekezdés

36. cikk (7) bekezdés

31. cikk (6) bekezdés

36. cikk (8) bekezdés 9. pont

31. cikk (7) bekezdés

37. cikk (1), (2), (3), (4), (5) és (6) bekezdés

32. cikk (1), (2), (3), (4), (5) és (6) bekezdés

37. cikk (7) bekezdés

37. cikk (8) bekezdés

32. cikk (7) bekezdés

37. cikk (9) bekezdés

32. cikk (8) bekezdés

37. cikk (10) bekezdés

32. cikk (9) bekezdés

37. cikk (11) bekezdés

32. cikk (10) bekezdés

38. cikk

33. cikk

39. cikk

34. cikk

40. cikk

35. cikk

41. cikk

42. cikk

43. cikk

44. cikk

45. cikk

46. cikk

47. cikk

36. cikk

48. cikk

37. cikk

49. cikk

38. cikk

50. cikk

39. cikk

51. cikk

52. cikk

40. cikk

53. cikk (1) bekezdés 2. pont

41. cikk (1) és (2) bekezdés

53. cikk (3) bekezdés 4. pont

54. cikk

55. cikk

42. cikk

56. cikk

43. cikk

57. cikk

46. cikk

58. cikk

47. cikk

59. cikk

60. cikk

61. cikk

62. cikk

63. cikk

64. cikk

65. cikk

66. cikk

67. cikk

68. cikk

69. cikk

48. cikk

70. cikk

49. cikk

71. cikk (1) bekezdés 2. pont

50. cikk (1) és (2) bekezdés

71. cikk (3) bekezdés 4. pont

72. cikk

73. cikk (1) bekezdés

51. cikk (1) bekezdés

73. cikk (2) bekezdés

73. cikk (3) bekezdés

51. cikk (4) bekezdés

73. cikk (4) bekezdés

51. cikk (5) bekezdés

73. cikk (5) bekezdés

51. cikk (6) bekezdés

74. cikk

75. cikk

76. cikk

77. cikk

78. cikk

79. cikk

52. cikk

80. cikk

53. cikk

81. cikk

54. cikk

82. cikk

55. cikk

83. cikk (1), (2), (3), és (4) bekezdés

56. cikk (1), (2), (3), és (4) bekezdés

83. cikk (5) bekezdés 6. pont

83. cikk (7) bekezdés

56. cikk (5) bekezdés

83. cikk (8) bekezdés

56. cikk (6) bekezdés

84. cikk

57. cikk

85. cikk

58. cikk

86. cikk

58a. cikk

87. cikk

59. cikk

88. cikk

60. cikk

89. cikk

61. cikk

90. cikk

62. cikk

91. cikk

62a. cikk

92. cikk

63. cikk

93. cikk

94. cikk

95. cikk

96. cikk

65. cikk

97. cikk

70. cikk

98. cikk

99. cikk

71. cikk

100. cikk

72. cikk

101. cikk

73. cikk

I. melléklet

I. melléklet

II. melléklet

II. melléklet

B. rész

| .../.../EU rendelet [MiFIR] | 2004/39/EK irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk | |
| 2. cikk | 4. cikk |
| 3. cikk (1) bekezdés | 29. cikk (1) bekezdés és 44. cikk (1) bekezdés |
| 3. cikk (2) bekezdés | 44. cikk (1) bekezdés |
| 4. cikk (1) bekezdés | 29. cikk (2) bekezdés és 44. cikk (2) bekezdés |
| 4. cikk (2) bekezdés | |
| 4. cikk (3) bekezdés | 29. cikk (3) bekezdés és 44. cikk (3) bekezdés |
| 4. cikk (4) bekezdés | |
| 5. cikk (1) bekezdés | 30. cikk (1) bekezdés és 45. cikk (1) bekezdés |
| 5. cikk (2) bekezdés | 45. cikk (1) bekezdés |
| 6. cikk (1) bekezdés | 30. cikk (2) bekezdés és 45. cikk (2) bekezdés |
| 6. cikk (2) bekezdés | 30. cikk (3) bekezdés és 45. cikk (3) bekezdés |
| 7. cikk | |
| 8. cikk | |
| 9. cikk | |
| 10. cikk | |
| 11. cikk | |
| 12. cikk | 28. cikk és 30. cikk |
| 45. cikk | |
| 13. cikk | 27. cikk (1) és (2) bekezdés |
| 14. cikk (1), (2), (3), és (4) bekezdés | 27. cikk (3) bekezdés |
| 14. cikk (5) bekezdés | 27. cikk (7) bekezdés |
| 14. cikk (6) bekezdés | |
| 15. cikk | 27. cikk (4) bekezdés |
| 16. cikk (1) bekezdés | 27. cikk (5) bekezdés |
| 16. cikk (2) bekezdés | 27. cikk (6) bekezdés |
| 16. cikk (3) bekezdés | 27. cikk (7) bekezdés |
| 17. cikk | |
| 18. cikk | |
| 19. cikk | 28. cikk |
| 20. cikk | |
| 21. cikk | 25. cikk (1) bekezdés |
| 22. cikk (1) bekezdés | 25. cikk (2) bekezdés |
| 22. cikk (2) bekezdés | |
| 23. cikk (1) bekezdés 2. pont | 25. cikk (3) bekezdés |
| 23. cikk (3) bekezdés | 25. cikk (4) bekezdés |
| 23. cikk (4) bekezdés | |
| 23. cikk (5) bekezdés | |
| 23. cikk (6) bekezdés | 25. cikk (5) bekezdés |
| 23. cikk (7) bekezdés | 25. cikk (6) bekezdés |
| 23. cikk (8) bekezdés | 25. cikk (7) bekezdés |
| 23. cikk (9) bekezdés | |
| 24. cikk | |
| 25. cikk | |
| 26. cikk | |
| 27. cikk | |
| 28. cikk | |
| 29. cikk | |
| 30. cikk | |
| 31. cikk | |
| 32. cikk | |
| 33. cikk | |
| 34. cikk | |
| 35. cikk | |
| 36. cikk | |
| 36. cikk | |
| 37. cikk | |
| 38. cikk | |
| 39. cikk | |
| 40. cikk | |
| 41. cikk | |
| 42. cikk | 64. cikk |
| 43. cikk | 65. cikk |
| 44. cikk | |
| 45. cikk | 71. cikk |
| 46. cikk | 72. cikk |

.../.../EU rendelet [MiFIR]

2004/39/EK irányelv

1. cikk

2. cikk

4. cikk

3. cikk (1) bekezdés

29. cikk (1) bekezdés és 44. cikk (1) bekezdés

3. cikk (2) bekezdés

44. cikk (1) bekezdés

4. cikk (1) bekezdés

29. cikk (2) bekezdés és 44. cikk (2) bekezdés

4. cikk (2) bekezdés

4. cikk (3) bekezdés

29. cikk (3) bekezdés és 44. cikk (3) bekezdés

4. cikk (4) bekezdés

5. cikk (1) bekezdés

30. cikk (1) bekezdés és 45. cikk (1) bekezdés

5. cikk (2) bekezdés

45. cikk (1) bekezdés

6. cikk (1) bekezdés

30. cikk (2) bekezdés és 45. cikk (2) bekezdés

6. cikk (2) bekezdés

30. cikk (3) bekezdés és 45. cikk (3) bekezdés

7. cikk

8. cikk

9. cikk

10. cikk

11. cikk

12. cikk

28. cikk és 30. cikk

45. cikk

13. cikk

27. cikk (1) és (2) bekezdés

14. cikk (1), (2), (3), és (4) bekezdés

27. cikk (3) bekezdés

14. cikk (5) bekezdés

27. cikk (7) bekezdés

14. cikk (6) bekezdés

15. cikk

27. cikk (4) bekezdés

16. cikk (1) bekezdés

27. cikk (5) bekezdés

16. cikk (2) bekezdés

27. cikk (6) bekezdés

16. cikk (3) bekezdés

27. cikk (7) bekezdés

17. cikk

18. cikk

19. cikk

28. cikk

20. cikk

21. cikk

25. cikk (1) bekezdés

22. cikk (1) bekezdés

25. cikk (2) bekezdés

22. cikk (2) bekezdés

23. cikk (1) bekezdés 2. pont

25. cikk (3) bekezdés

23. cikk (3) bekezdés

25. cikk (4) bekezdés

23. cikk (4) bekezdés

23. cikk (5) bekezdés

23. cikk (6) bekezdés

25. cikk (5) bekezdés

23. cikk (7) bekezdés

25. cikk (6) bekezdés

23. cikk (8) bekezdés

25. cikk (7) bekezdés

23. cikk (9) bekezdés

24. cikk

25. cikk

26. cikk

27. cikk

28. cikk

29. cikk

30. cikk

31. cikk

32. cikk

33. cikk

34. cikk

35. cikk

36. cikk

36. cikk

37. cikk

38. cikk

39. cikk

40. cikk

41. cikk

42. cikk

64. cikk

43. cikk

65. cikk

44. cikk

45. cikk

71. cikk

46. cikk

72. cikk

---

| 11.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 72/254 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 72/254

---

2012. október 26., péntekA pénzügyi eszközök piacai és a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló európai piaci infrastruktúra-rendelet módosítása ***I

P7_TA(2012)0407

Az Európai Parlament 2012. október 26-án elfogadott módosításai a pénzügyi eszközök piacairól és a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló [EMIR] rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2011)0652 – C7-0359/2011 – 2011/0296(COD)) (1)

2014/C 72 E/23

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

[1. módosítás, eltérő utasítás hiányában]

AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI (2)

a Bizottság javaslatához

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra. (A7-0303/2012).

(2)  Módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér dőlt betűtípus, a törléseket pedig a jel mutatja▐.

---

2012. október 26., péntekAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a pénzügyi eszközök piacairól és a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentekhez való továbbítását követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A
  közelmúltbeli
  pénzügyi válság rámutatott a pénzügyi piacok átláthatóságának gyengeségeire
  , amelyek káros társadalmi-gazdasági következményekkel járhatnak
  . Az átláthatóság erősítése egyike a pénzügyi rendszer erősítésével kapcsolatos közös elveknek, amint azt a G-20-ak 2009. április 2-i londoni nyilatkozata megerősítette. Az átláthatóság erősítése érdekében és a pénzügyi eszközök belső piacának működését javítandó be kell vezetni egy új keretrendszert amely a pénzügyi eszközök piacán egységes követelményeket ír elő az ügyletek átláthatósága tekintetében. A keretrendszernek átfogó szabályokat kell megállapítania a pénzügyi eszközök széles köre számára. A keretrendszernek a részvények tekintetében ki kell egészítenie a megbízások és ügyletek átláthatóságára vonatkozó, a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) rögzített követelményeket. |
| --- | --- |

(1)

A
  közelmúltbeli
  pénzügyi válság rámutatott a pénzügyi piacok átláthatóságának gyengeségeire
  , amelyek káros társadalmi-gazdasági következményekkel járhatnak
  . Az átláthatóság erősítése egyike a pénzügyi rendszer erősítésével kapcsolatos közös elveknek, amint azt a G-20-ak 2009. április 2-i londoni nyilatkozata megerősítette. Az átláthatóság erősítése érdekében és a pénzügyi eszközök belső piacának működését javítandó be kell vezetni egy új keretrendszert amely a pénzügyi eszközök piacán egységes követelményeket ír elő az ügyletek átláthatósága tekintetében. A keretrendszernek átfogó szabályokat kell megállapítania a pénzügyi eszközök széles köre számára. A keretrendszernek a részvények tekintetében ki kell egészítenie a megbízások és ügyletek átláthatóságára vonatkozó, a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) rögzített követelményeket.

| (2) | A Jacques de Larosière által elnökölt, az európai uniós pénzügyi felügyelettel foglalkozó magas szintű csoport felkérte az Uniót, hogy dolgozzon ki összehangoltabb pénzügyi szabályozást. A jövőbeli európai felügyeleti struktúrára való tekintettel az Európai Tanács 2009. június 18–19-én szintén hangsúlyozta egy európai egységes szabálykönyv kialakításának szükségességét, amely valamennyi pénzügyi intézményre alkalmazandó lenne a belső piacon. |
| --- | --- |

(2)

A Jacques de Larosière által elnökölt, az európai uniós pénzügyi felügyelettel foglalkozó magas szintű csoport felkérte az Uniót, hogy dolgozzon ki összehangoltabb pénzügyi szabályozást. A jövőbeli európai felügyeleti struktúrára való tekintettel az Európai Tanács 2009. június 18–19-én szintén hangsúlyozta egy európai egységes szabálykönyv kialakításának szükségességét, amely valamennyi pénzügyi intézményre alkalmazandó lenne a belső piacon.

| (3) | Az új jogi szabályozás ennek következtében két különböző jogi eszközből áll, egy irányelvből és ebből a rendeletből. A kettő együtt adja meg a jogi keretrendszert a befektetési vállalkozásokra, a szabályozott piacokra és az adatjelentő szolgáltatókra vonatkozó előírásokhoz. Ezt a rendeletet ezért az említett irányelvvel együtt kell értelmezni. A rendelet megalkotását lehetővé tevő jogalapot a következő tényezők biztosítják: bizonyos követelmények tekintetében egy olyan egységes szabálygyűjtemény létrehozásának szükségessége, amely valamennyi intézmény számára kötelező; a potenciális szabályozási arbitrázs elkerülése; valamint a nagyobb jogbiztonság és a kevésbé bonyolult szabályozás biztosítása a piaci szereplők számára. valamint a nagyobb jogbiztonság és a kevésbé bonyolult szabályozás biztosítása a piaci szereplők számára. A még fennálló kereskedési akadályok lebontása és a nemzeti jogok eltéréseiből adódó, még fennálló jelentős versenytorzulások megszüntetése érdekében, illetve a jövőben valószínűsíthető kereskedési akadályok és versenytorzulások megelőzése céljából ezért rendelet elfogadására van szükség, mivel az minden tagállamban alkalmazandó, egységes szabályokat állapít meg. E közvetlenül alkalmazandó jogi aktus célja, hogy meghatározó módon hozzájáruljon a belső piac gördülékeny működéséhez, és ennek megfelelően az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikkén kell alapulnia, az Európai Unió Bíróságának állandó ítélkezési gyakorlatával összhangban. |
| --- | --- |

(3)

Az új jogi szabályozás ennek következtében két különböző jogi eszközből áll, egy irányelvből és ebből a rendeletből. A kettő együtt adja meg a jogi keretrendszert a befektetési vállalkozásokra, a szabályozott piacokra és az adatjelentő szolgáltatókra vonatkozó előírásokhoz. Ezt a rendeletet ezért az említett irányelvvel együtt kell értelmezni. A rendelet megalkotását lehetővé tevő jogalapot a következő tényezők biztosítják: bizonyos követelmények tekintetében egy olyan egységes szabálygyűjtemény létrehozásának szükségessége, amely valamennyi intézmény számára kötelező; a potenciális szabályozási arbitrázs elkerülése; valamint a nagyobb jogbiztonság és a kevésbé bonyolult szabályozás biztosítása a piaci szereplők számára. valamint a nagyobb jogbiztonság és a kevésbé bonyolult szabályozás biztosítása a piaci szereplők számára. A még fennálló kereskedési akadályok lebontása és a nemzeti jogok eltéréseiből adódó, még fennálló jelentős versenytorzulások megszüntetése érdekében, illetve a jövőben valószínűsíthető kereskedési akadályok és versenytorzulások megelőzése céljából ezért rendelet elfogadására van szükség, mivel az minden tagállamban alkalmazandó, egységes szabályokat állapít meg. E közvetlenül alkalmazandó jogi aktus célja, hogy meghatározó módon hozzájáruljon a belső piac gördülékeny működéséhez, és ennek megfelelően az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikkén kell alapulnia, az Európai Unió Bíróságának állandó ítélkezési gyakorlatával összhangban.

| (4) | A 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szabályokat állapított meg egyrészt a szabályozott piacra bevezetett részvények kereskedés előtti és utáni átláthatósága tekintetében, másrészt a szabályozott piacra bevezetett pénzügyi eszközökkel folytatott ügyleteknek az illetékes hatóságok felé való bejelentése kapcsán; az irányelvet át kell dolgozni, hogy megfelelően tükrözze a pénzügyi piacok fejleményeit, valamint foglalkozzon azokkal a gyengeségekkel és megszüntesse azokat a hiányosságokat, amelyek a pénzügyi piac válsága során egyebek között napvilágra kerültek. |
| --- | --- |

(4)

A 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szabályokat állapított meg egyrészt a szabályozott piacra bevezetett részvények kereskedés előtti és utáni átláthatósága tekintetében, másrészt a szabályozott piacra bevezetett pénzügyi eszközökkel folytatott ügyleteknek az illetékes hatóságok felé való bejelentése kapcsán; az irányelvet át kell dolgozni, hogy megfelelően tükrözze a pénzügyi piacok fejleményeit, valamint foglalkozzon azokkal a gyengeségekkel és megszüntesse azokat a hiányosságokat, amelyek a pénzügyi piac válsága során egyebek között napvilágra kerültek.

| (5) | A kereskedésre és a szabályozási átláthatósági előírásokra vonatkozó rendelkezéseknek a közvetlenül alkalmazandó jog formáját kell ölteniük, amelyet minden befektetési vállalkozásra alkalmazni kell, mivel e vállalkozásoknak az Unió minden piacán egységes szabályokat kell követniük annak érdekében, hogy megvalósuljon az egységes szabályozási keretrendszer egységes alkalmazása, és ezáltal Unió-szerte erősödjön a piacok átláthatóságába vetett bizalom, csökkenjen a szabályozás összetettsége és a vállalkozások – különösen a határokon átnyúló alapon működő pénzügyi intézmények – megfelelési költségei, és hozzájáruljon a versenytorzulások kiküszöböléséhez. A szabályozási célok megvalósításához és – a nemzeti követelmények közötti, egy irányelv átültetésének eredményeként esetleg adódó eltérések megelőzése révén – az egyenlő feltételek biztosításához egy rendelet elfogadása a legalkalmasabb. |
| --- | --- |

(5)

A kereskedésre és a szabályozási átláthatósági előírásokra vonatkozó rendelkezéseknek a közvetlenül alkalmazandó jog formáját kell ölteniük, amelyet minden befektetési vállalkozásra alkalmazni kell, mivel e vállalkozásoknak az Unió minden piacán egységes szabályokat kell követniük annak érdekében, hogy megvalósuljon az egységes szabályozási keretrendszer egységes alkalmazása, és ezáltal Unió-szerte erősödjön a piacok átláthatóságába vetett bizalom, csökkenjen a szabályozás összetettsége és a vállalkozások – különösen a határokon átnyúló alapon működő pénzügyi intézmények – megfelelési költségei, és hozzájáruljon a versenytorzulások kiküszöböléséhez. A szabályozási célok megvalósításához és – a nemzeti követelmények közötti, egy irányelv átültetésének eredményeként esetleg adódó eltérések megelőzése révén – az egyenlő feltételek biztosításához egy rendelet elfogadása a legalkalmasabb.

| (6) | Tisztázni kell és fenn kell tartani
  a szabályozott piac és a multilaterális kereskedési rendszer (MTF) egymással szorosan összefüggő fogalommeghatározását azon tény tükrözésére, hogy ezek
  ténylegesen
  azonos szervezett kereskedési funkcionalitást képviselnek. A fogalommeghatározásoknak ki kell zárniuk azokat a bilaterális rendszereket, amelyeknél a befektetési vállalkozás minden ügyletet saját számlájára köt meg, még a vevő és az eladó között közvetítő, kockázatot nem vállaló másik félként is. A „rendszer” kifejezés magában foglalja a szabályrendszereket és kereskedési platformokat vegyítő piacokat, valamint azokat is, amelyek csak valamely szabályrendszer alapján működnek. A szabályozott piacok és MTF-ek nem kötelesek „technikai” rendszert működtetni a megbízások összepárosítására,
  és működtetniük kell egyéb kereskedési protokollokat, beleértve az olyan rendszereket is, amelyekben a felhasználók több szolgáltatótól kérhetnek árajánlatokat
  . Ezen rendelet értelmében szabályozott piac vagy MTF azon piac, amely a tagsághoz, az eszközök kereskedésre történő bevezetéséhez, a tagok közötti kereskedéshez, a beszámoláshoz és adott estben az átláthatóságra vonatkozó kötelezettségekhez kapcsolódó szempontokra vonatkozó szabályrendszerekből áll, és az ilyen szabályok alapján megkötött ügyleteket úgy kell tekinteni, mint amelyeket valamely szabályozott piac vagy MTF rendszereiben kötöttek meg.
  A meghatározások megkövetelik, hogy az érdekek egyeztetése olyan módon történjen, hogy azok szerződést eredményezzenek, ami akkor következik be, ha a teljesítés a rendszer szabályai alapján vagy a rendszer protokolljain vagy belső működési eljárásain keresztül történik.
  A „vételi és eladási szándék” kifejezést tágan kell értelmezni: a kifejezés magában foglalja a megbízásokat, jegyzéseket és a szándék jelzését.
  Az egyik fontos követelmény azzal a kötelezettséggel foglalkozik, amely szerint
  a szándékokat a rendszerben a rendszer működtetője által megállapított megkülönböztetésmentes szabályok révén kell egyeztetni, ami azt jelenti, hogy a szándékok egyeztetésének a rendszerszabályok alapján vagy a rendszer protokolljai vagy belső működési eljárásai révén (beleértve a számítógépes szoftverben megtestesülő eljárásokat) kell történnie. A „megkülönböztetésmentes szabályok” kifejezés
  olyan szabályokat
  jelent, ▐ amelyek kizárják azt, hogy
  a szabályozott piac, vagy a piacműködtető, vagy
  az MTF-et működtető befektetési vállalkozás beavatkozhasson abba, hogy a szándékok hogyan lépnek egymással kölcsönhatásba. ▐ |
| --- | --- |

(6)

Tisztázni kell és fenn kell tartani
  a szabályozott piac és a multilaterális kereskedési rendszer (MTF) egymással szorosan összefüggő fogalommeghatározását azon tény tükrözésére, hogy ezek
  ténylegesen
  azonos szervezett kereskedési funkcionalitást képviselnek. A fogalommeghatározásoknak ki kell zárniuk azokat a bilaterális rendszereket, amelyeknél a befektetési vállalkozás minden ügyletet saját számlájára köt meg, még a vevő és az eladó között közvetítő, kockázatot nem vállaló másik félként is. A „rendszer” kifejezés magában foglalja a szabályrendszereket és kereskedési platformokat vegyítő piacokat, valamint azokat is, amelyek csak valamely szabályrendszer alapján működnek. A szabályozott piacok és MTF-ek nem kötelesek „technikai” rendszert működtetni a megbízások összepárosítására,
  és működtetniük kell egyéb kereskedési protokollokat, beleértve az olyan rendszereket is, amelyekben a felhasználók több szolgáltatótól kérhetnek árajánlatokat
  . Ezen rendelet értelmében szabályozott piac vagy MTF azon piac, amely a tagsághoz, az eszközök kereskedésre történő bevezetéséhez, a tagok közötti kereskedéshez, a beszámoláshoz és adott estben az átláthatóságra vonatkozó kötelezettségekhez kapcsolódó szempontokra vonatkozó szabályrendszerekből áll, és az ilyen szabályok alapján megkötött ügyleteket úgy kell tekinteni, mint amelyeket valamely szabályozott piac vagy MTF rendszereiben kötöttek meg.
  A meghatározások megkövetelik, hogy az érdekek egyeztetése olyan módon történjen, hogy azok szerződést eredményezzenek, ami akkor következik be, ha a teljesítés a rendszer szabályai alapján vagy a rendszer protokolljain vagy belső működési eljárásain keresztül történik.
  A „vételi és eladási szándék” kifejezést tágan kell értelmezni: a kifejezés magában foglalja a megbízásokat, jegyzéseket és a szándék jelzését.
  Az egyik fontos követelmény azzal a kötelezettséggel foglalkozik, amely szerint
  a szándékokat a rendszerben a rendszer működtetője által megállapított megkülönböztetésmentes szabályok révén kell egyeztetni, ami azt jelenti, hogy a szándékok egyeztetésének a rendszerszabályok alapján vagy a rendszer protokolljai vagy belső működési eljárásai révén (beleértve a számítógépes szoftverben megtestesülő eljárásokat) kell történnie. A „megkülönböztetésmentes szabályok” kifejezés
  olyan szabályokat
  jelent, ▐ amelyek kizárják azt, hogy
  a szabályozott piac, vagy a piacműködtető, vagy
  az MTF-et működtető befektetési vállalkozás beavatkozhasson abba, hogy a szándékok hogyan lépnek egymással kölcsönhatásba. ▐

| (7) | Az európai piacok átláthatóbbá
  és hatékonyabbá
  tétele és a
  multilaterális
  kereskedési szolgáltatásokat kínáló különféle helyszínek versenyfeltételeinek egyenlővé tétele érdekében szükség van egy új kategória, a szervezett kereskedési rendszer (OTF) bevezetésére
  a kötvények, strukturált pénzügyi termékek, kibocsátási egységek és származtatott termékek vonatkozásában, továbbá biztosítani kell e rendszer megfelelő szabályozását és azt, hogy a rendszerhez való hozzáférés tekintetében megkülönböztetésmentes szabályokat alkalmazzon.
  Ezt az új kategóriát nagy vonalakban úgy határozták meg, hogy most és a jövőben képesnek kell lennie arra, hogy a kereskedés szervezett végrehajtásának és megszervezésének összes olyan típusát átfogja, amelyek a meglévő helyszínek funkcióinak vagy szabályozói előírásainak nem felelnek meg. Következésképpen olyan szervezeti előírásokat és átláthatósági szabályokat kell alkalmazni, amelyek támogatják az árfolyamok hatékony felderítését. Az új kategória magában foglalja a brókerek összepárosító rendszereit, amelyek úgy írhatók le, mint befektetési vállalkozás által működtetett belső elektronikus párosító rendszerek, amelyek ügyfélmegbízásokat ügyfélmegbízásokkal szemben teljesítenek. Az új kategória magában foglalja azokat a rendszereket is, amelyek az elszámolásra alkalmas és kellően likvid származtatott termékek kereskedésére is szóba jöhetnének,
  de nem rendelkeznek a kereskedési helyszínek meglévő kategóriáinak jellemzőivel
  .
  Ezzel szemben nem
  tartozhatnak bele azok a rendszerek, amelyeknél a rendszerben a kereskedés valódi végrehajtására vagy a rendezésre nem kerül sor – mint például azok a hirdetőtáblák, amelyeket a vételi és eladási szándékok meghirdetésére használnak – vagy azok a gazdálkodó egységek, amelyek potenciális vevői és eladói szándékokat gyűjtenek össze vagy vonnak össze, sem az elektronikus, kereskedés utáni megerősítést végző szolgáltatások. |
| --- | --- |

(7)

Az európai piacok átláthatóbbá
  és hatékonyabbá
  tétele és a
  multilaterális
  kereskedési szolgáltatásokat kínáló különféle helyszínek versenyfeltételeinek egyenlővé tétele érdekében szükség van egy új kategória, a szervezett kereskedési rendszer (OTF) bevezetésére
  a kötvények, strukturált pénzügyi termékek, kibocsátási egységek és származtatott termékek vonatkozásában, továbbá biztosítani kell e rendszer megfelelő szabályozását és azt, hogy a rendszerhez való hozzáférés tekintetében megkülönböztetésmentes szabályokat alkalmazzon.
  Ezt az új kategóriát nagy vonalakban úgy határozták meg, hogy most és a jövőben képesnek kell lennie arra, hogy a kereskedés szervezett végrehajtásának és megszervezésének összes olyan típusát átfogja, amelyek a meglévő helyszínek funkcióinak vagy szabályozói előírásainak nem felelnek meg. Következésképpen olyan szervezeti előírásokat és átláthatósági szabályokat kell alkalmazni, amelyek támogatják az árfolyamok hatékony felderítését. Az új kategória magában foglalja a brókerek összepárosító rendszereit, amelyek úgy írhatók le, mint befektetési vállalkozás által működtetett belső elektronikus párosító rendszerek, amelyek ügyfélmegbízásokat ügyfélmegbízásokkal szemben teljesítenek. Az új kategória magában foglalja azokat a rendszereket is, amelyek az elszámolásra alkalmas és kellően likvid származtatott termékek kereskedésére is szóba jöhetnének,
  de nem rendelkeznek a kereskedési helyszínek meglévő kategóriáinak jellemzőivel
  .
  Ezzel szemben nem
  tartozhatnak bele azok a rendszerek, amelyeknél a rendszerben a kereskedés valódi végrehajtására vagy a rendezésre nem kerül sor – mint például azok a hirdetőtáblák, amelyeket a vételi és eladási szándékok meghirdetésére használnak – vagy azok a gazdálkodó egységek, amelyek potenciális vevői és eladói szándékokat gyűjtenek össze vagy vonnak össze, sem az elektronikus, kereskedés utáni megerősítést végző szolgáltatások.

| (8) | A szervezett kereskedési rendszer ezen új kategóriája a meglévő kereskedési helyszíneket fogja kiegészíteni. Míg a szabályozott piacokra és a multilaterális kereskedési rendszerekre az ügyletek nem-diszkrecionális végrehajtása a jellemző, egy szervezett kereskedési rendszer működtetőjének kell lennie beleszólásának abba, hogy egy ügyletet hogyan hajtanak végre. Következésképp, az üzletviteli szabályokat, a legjobb végrehajtást és az ügyfélmegbízások kezelésével kapcsolatos kötelezettségeket alkalmazni kell a befektetési vállalkozás vagy piacműködtető által működtetett OTF-en megkötött ügyletekre. Ugyanakkor, mivel egy OTF
  annak ellenére, hogy csak ügyfelei számára hozzáférhető
  , valódi kereskedési platformot jelent, a platform működtetőjének semlegesnek kell lennie. Emiatt, egy OTF működtetőjének
  teljesítenie kell a potenciális összeférhetetlenség megfelelő kezelésével és a megkülönböztetésmentes végrehajtással kapcsolatos követelményeket, és
  nem engedhető meg, hogy az OTF-ben végrehajtson bármiféle, több harmadik fél vételi és eladási szándékán alapuló ügyletet, ideértve az olyan ügyfélmegbízásokat, amelyeket a rendszerben saját tőkéjét felhasználva hoz össze.
  Ennek
  egyben
  ki kell zárnia
  , hogy az általuk működtetett OTF-en rendszeres internalizálóként lépjenek fel. |
| --- | --- |

(8)

A szervezett kereskedési rendszer ezen új kategóriája a meglévő kereskedési helyszíneket fogja kiegészíteni. Míg a szabályozott piacokra és a multilaterális kereskedési rendszerekre az ügyletek nem-diszkrecionális végrehajtása a jellemző, egy szervezett kereskedési rendszer működtetőjének kell lennie beleszólásának abba, hogy egy ügyletet hogyan hajtanak végre. Következésképp, az üzletviteli szabályokat, a legjobb végrehajtást és az ügyfélmegbízások kezelésével kapcsolatos kötelezettségeket alkalmazni kell a befektetési vállalkozás vagy piacműködtető által működtetett OTF-en megkötött ügyletekre. Ugyanakkor, mivel egy OTF
  annak ellenére, hogy csak ügyfelei számára hozzáférhető
  , valódi kereskedési platformot jelent, a platform működtetőjének semlegesnek kell lennie. Emiatt, egy OTF működtetőjének
  teljesítenie kell a potenciális összeférhetetlenség megfelelő kezelésével és a megkülönböztetésmentes végrehajtással kapcsolatos követelményeket, és
  nem engedhető meg, hogy az OTF-ben végrehajtson bármiféle, több harmadik fél vételi és eladási szándékán alapuló ügyletet, ideértve az olyan ügyfélmegbízásokat, amelyeket a rendszerben saját tőkéjét felhasználva hoz össze.
  Ennek
  egyben
  ki kell zárnia
  , hogy az általuk működtetett OTF-en rendszeres internalizálóként lépjenek fel.

| (9) | Minden szervezett kereskedésnek szabályozott helyszíneken kell lezajlania és maximális átláthatósággal kell rendelkeznie, mind a kereskedés előtt, mind utána.
  A megfelelően kalibrált
  átláthatósági követelményeket ezért a kereskedési helyszínek minden típusára, és minden ott kereskedett pénzügyi eszközre alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(9)

Minden szervezett kereskedésnek szabályozott helyszíneken kell lezajlania és maximális átláthatósággal kell rendelkeznie, mind a kereskedés előtt, mind utána.
  A megfelelően kalibrált
  átláthatósági követelményeket ezért a kereskedési helyszínek minden típusára, és minden ott kereskedett pénzügyi eszközre alkalmazni kell.

| (10) | A letéti igazolásokkal, a tőzsdén kereskedett alapokkal, a certifikátokkal, hasonló pénzügyi eszközökkel és szabályozott piacra nem bevezetett részvényekkel folytatott kereskedés nagyrészt ugyanolyan módon történik, és közel azonos gazdasági célt követ, mint az olyan részvényekkel folyó kereskedés, amelyeket egy szabályozott piac kereskedésébe bevezettek. A szabályozott piacon a kereskedésbe bevezetett részvényekre alkalmazandó átláthatósági rendelkezéseket így ezekre az eszközökre is ki kell terjeszteni. |
| --- | --- |

(10)

A letéti igazolásokkal, a tőzsdén kereskedett alapokkal, a certifikátokkal, hasonló pénzügyi eszközökkel és szabályozott piacra nem bevezetett részvényekkel folytatott kereskedés nagyrészt ugyanolyan módon történik, és közel azonos gazdasági célt követ, mint az olyan részvényekkel folyó kereskedés, amelyeket egy szabályozott piac kereskedésébe bevezettek. A szabályozott piacon a kereskedésbe bevezetett részvényekre alkalmazandó átláthatósági rendelkezéseket így ezekre az eszközökre is ki kell terjeszteni.

| (11) | Noha a piacok hatékony működése érdekében elvben el lehet ismerni a kereskedés előtti átláthatóság alóli mentességek rendszerének szükségességét, a 2004/39/EK irányelv és a 2004/39/EK irányelvnek a befektetési vállalkozások nyilvántartás-vezetési kötelezettségei, az ügyletek bejelentése, a piac átláthatósága, a pénzügyi eszközök piaci bevezetése, valamint az irányelv alkalmazásában meghatározott kifejezések tekintetében való végrehajtásáról szóló 2006. augusztus 10-i 1287/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) alapján a részvényekre jelenleg alkalmazott tényleges mentességi rendelkezések gondos vizsgálatot igényelnek hatókörük és alkalmazott feltételeik további alkalmassága szempontjából. A részvények és esetleg más, hasonló eszközök, és nem részvényjellegű termékek számára konkrét piaci modellek, típusok és megbízási nagyságrendek esetén a kereskedés előtti átláthatóság alól adott mentességek egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) létrehozott európai felügyeleti hatóságnak (Európai Értékpapír-piaci Hatóság, EÉPH) értékelnie kell, hogy az egyéni kérelmek rendszere összeegyeztethető-e a mentességek e rendeletben és jövőbeli felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban való alkalmazásával. Az EÉPH-nak értékelését vélemény formájában kell megfogalmaznia, az 1095/2010/EU rendelet 29. cikkének megfelelően. Emellett a részvényeknél már létező mentességeket az EÉPH-nak felül kell vizsgálnia megfelelő határidőn belül, és – ugyanazt az eljárást követve – értékelést kell készítenie arról, hogy még megfelelnek-e az e rendeletben és jövőbeli, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban foglalt szabályoknak. |
| --- | --- |

(11)

Noha a piacok hatékony működése érdekében elvben el lehet ismerni a kereskedés előtti átláthatóság alóli mentességek rendszerének szükségességét, a 2004/39/EK irányelv és a 2004/39/EK irányelvnek a befektetési vállalkozások nyilvántartás-vezetési kötelezettségei, az ügyletek bejelentése, a piac átláthatósága, a pénzügyi eszközök piaci bevezetése, valamint az irányelv alkalmazásában meghatározott kifejezések tekintetében való végrehajtásáról szóló 2006. augusztus 10-i 1287/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) alapján a részvényekre jelenleg alkalmazott tényleges mentességi rendelkezések gondos vizsgálatot igényelnek hatókörük és alkalmazott feltételeik további alkalmassága szempontjából. A részvények és esetleg más, hasonló eszközök, és nem részvényjellegű termékek számára konkrét piaci modellek, típusok és megbízási nagyságrendek esetén a kereskedés előtti átláthatóság alól adott mentességek egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) létrehozott európai felügyeleti hatóságnak (Európai Értékpapír-piaci Hatóság, EÉPH) értékelnie kell, hogy az egyéni kérelmek rendszere összeegyeztethető-e a mentességek e rendeletben és jövőbeli felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban való alkalmazásával. Az EÉPH-nak értékelését vélemény formájában kell megfogalmaznia, az 1095/2010/EU rendelet 29. cikkének megfelelően. Emellett a részvényeknél már létező mentességeket az EÉPH-nak felül kell vizsgálnia megfelelő határidőn belül, és – ugyanazt az eljárást követve – értékelést kell készítenie arról, hogy még megfelelnek-e az e rendeletben és jövőbeli, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban foglalt szabályoknak.

| (12) | A pénzügyi válság napvilágra hozott konkrét gyengeségeket a részvényektől eltérő pénzügyi eszközök kereskedési lehetőségeivel és árfolyamaival kapcsolatos információk piaci szereplők számára biztosított hozzáférhetőségét illetően, mégpedig az időzítés, a felbonthatóság, az egyenlő hozzáférés és a megbízhatóság szempontjából. Olyan
  megfelelő időben alkalmazandó
  kereskedés előtti és utáni átláthatósági előírások bevezetésére van tehát szükség, amelyek figyelembe veszik a részvényektől eltérő eszközök konkrét típusainak eltérő jellemzőit és piaci struktúráit,
  és amelyeket szükség szerint kiigazítanak annak érdekében, hogy automatikus vagy hangfelismerő ajánlatkérési rendszerekben is alkalmazhatók legyenek.
  Annak érdekében, hogy az összes releváns eszköz tekintetében létezzen egy megbízható átláthatósági keretszabály, az előírásokat alkalmazni kell az olyan kötvényekre és strukturált pénzügyi termékekre, amelyekről tájékoztató készült, vagy amelyeket akár egy szabályozott piacra bevezettek, akár multilaterális kereskedési rendszerben (MTF) vagy OTF-ben kereskedettek, az olyan származtatott termékekre, amelyeket a piacra bevezettek vagy amelyekkel kereskednek a szabályozott piacokon, MTF-eken vagy OTF-eken, vagy amelyek központi elszámolásra alkalmasnak minősülnek, valamint – a kereskedés utáni átláthatóság esetében - az olyan származtatott eszközökre, amelyekről a kereskedési adattárak számára jelentés készül. Ezért csak az olyan pénzügyi eszközök maradnának az átláthatósági kötelezettségek hatókörén kívül, ▐ amelyek felépítése nagyon különleges
  , vagy amelyek nem eléggé likvidek
  . |
| --- | --- |

(12)

A pénzügyi válság napvilágra hozott konkrét gyengeségeket a részvényektől eltérő pénzügyi eszközök kereskedési lehetőségeivel és árfolyamaival kapcsolatos információk piaci szereplők számára biztosított hozzáférhetőségét illetően, mégpedig az időzítés, a felbonthatóság, az egyenlő hozzáférés és a megbízhatóság szempontjából. Olyan
  megfelelő időben alkalmazandó
  kereskedés előtti és utáni átláthatósági előírások bevezetésére van tehát szükség, amelyek figyelembe veszik a részvényektől eltérő eszközök konkrét típusainak eltérő jellemzőit és piaci struktúráit,
  és amelyeket szükség szerint kiigazítanak annak érdekében, hogy automatikus vagy hangfelismerő ajánlatkérési rendszerekben is alkalmazhatók legyenek.
  Annak érdekében, hogy az összes releváns eszköz tekintetében létezzen egy megbízható átláthatósági keretszabály, az előírásokat alkalmazni kell az olyan kötvényekre és strukturált pénzügyi termékekre, amelyekről tájékoztató készült, vagy amelyeket akár egy szabályozott piacra bevezettek, akár multilaterális kereskedési rendszerben (MTF) vagy OTF-ben kereskedettek, az olyan származtatott termékekre, amelyeket a piacra bevezettek vagy amelyekkel kereskednek a szabályozott piacokon, MTF-eken vagy OTF-eken, vagy amelyek központi elszámolásra alkalmasnak minősülnek, valamint – a kereskedés utáni átláthatóság esetében - az olyan származtatott eszközökre, amelyekről a kereskedési adattárak számára jelentés készül. Ezért csak az olyan pénzügyi eszközök maradnának az átláthatósági kötelezettségek hatókörén kívül, ▐ amelyek felépítése nagyon különleges
  , vagy amelyek nem eléggé likvidek
  .

| (13) | Be kell vezetni a megfelelő szintű kereskedési átláthatóságot a kötvények, a strukturált pénzügyi termékek és a származtatott termékek piacain, annak érdekében, hogy ez segítse a termékek értékelését, valamint az árképzés hatékonyságát. A strukturált pénzügyi termékeknek nevezetesen tartalmazniuk kell a 809/2004/EK rendelet (6) 2. cikkének (5) bekezdésében meghatározott eszközfedezetű értékpapírokat, amelyek egyebek között magukban foglalják a fedezett adósságkötelezvényeket. |
| --- | --- |

(13)

Be kell vezetni a megfelelő szintű kereskedési átláthatóságot a kötvények, a strukturált pénzügyi termékek és a származtatott termékek piacain, annak érdekében, hogy ez segítse a termékek értékelését, valamint az árképzés hatékonyságát. A strukturált pénzügyi termékeknek nevezetesen tartalmazniuk kell a 809/2004/EK rendelet (6) 2. cikkének (5) bekezdésében meghatározott eszközfedezetű értékpapírokat, amelyek egyebek között magukban foglalják a fedezett adósságkötelezvényeket.

| (13a) | A jogbiztonság érdekében egyértelműen meg kell határozni az e rendelet hatály alól történő kizárásokat. Miközben az átláthatóság és a piaci integritás érdekében fontos a származtatott devizaügyletek szabályozása, ideértve az olyan deviza swap ügyleteket is, amelyek lehetőséget adnak devizákra történő hivatkozással meghatározott készpénzzel történő teljesítésre, e rendelet hatályának nem indokolt kiterjednie az azonnali devizaügyletekre. Hasonlóképpen fontos egyértelművé tenni, hogy a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló, 2009. november 25-i 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II) (7) I. mellékletében meghatározott bármely tevékenységek osztályai tekintetében a biztosítási szerződések – ha azokat uniós vagy harmadik országbeli biztosítóval vagy viszontbiztosítóval kötik meg – e rendelet alkalmazásában nem minősülnek származtatott eszközöknek. Továbbá miközben az algoritmusos kereskedésből adódó kockázatokat szabályozni kell, az algoritmusoknak a kereskedés utáni kockázatcsökkentő szolgáltatások keretében történő alkalmazása nem tekintendő algoritmusos kereskedésnek. |
| --- | --- |

(13a)

A jogbiztonság érdekében egyértelműen meg kell határozni az e rendelet hatály alól történő kizárásokat. Miközben az átláthatóság és a piaci integritás érdekében fontos a származtatott devizaügyletek szabályozása, ideértve az olyan deviza swap ügyleteket is, amelyek lehetőséget adnak devizákra történő hivatkozással meghatározott készpénzzel történő teljesítésre, e rendelet hatályának nem indokolt kiterjednie az azonnali devizaügyletekre. Hasonlóképpen fontos egyértelművé tenni, hogy a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló, 2009. november 25-i 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II) (7) I. mellékletében meghatározott bármely tevékenységek osztályai tekintetében a biztosítási szerződések – ha azokat uniós vagy harmadik országbeli biztosítóval vagy viszontbiztosítóval kötik meg – e rendelet alkalmazásában nem minősülnek származtatott eszközöknek. Továbbá miközben az algoritmusos kereskedésből adódó kockázatokat szabályozni kell, az algoritmusoknak a kereskedés utáni kockázatcsökkentő szolgáltatások keretében történő alkalmazása nem tekintendő algoritmusos kereskedésnek.

| (14) | A kereskedési helyszíneken egységesen alkalmazandó feltételek biztosítása érdekében ugyanazokat a kereskedés előtti és utáni átláthatósági előírásokat kell alkalmazni a különféle típusú helyszínekre. Az átláthatósági
  előírásoknak arányosnak kell lenniük, és azokat
  az eszközök különböző fajtáira, többek között a részvényekre, a kötvényekre és a származtatott termékekre kell méretezni,
  figyelembe véve a befektetők és a kibocsátók, köztük a kötvénykibocsátók érdekeit, valamint a piac likviditását. Az előírásokat
  a kereskedés különböző fajtáira, ezen belül az ajánlati könyves és a jegyzésvezérelt rendszerekre
  , mint például az ajánlatkérési rendszer
  , valamint a hibrid és a hangfelismerő bróker-rendszerekre
  is méretezni kell
  , és figyelembe kell venni a nemzeti piacok kibocsátásainak, ügyleteinek méretét és jellegzetességeit. |
| --- | --- |

(14)

A kereskedési helyszíneken egységesen alkalmazandó feltételek biztosítása érdekében ugyanazokat a kereskedés előtti és utáni átláthatósági előírásokat kell alkalmazni a különféle típusú helyszínekre. Az átláthatósági
  előírásoknak arányosnak kell lenniük, és azokat
  az eszközök különböző fajtáira, többek között a részvényekre, a kötvényekre és a származtatott termékekre kell méretezni,
  figyelembe véve a befektetők és a kibocsátók, köztük a kötvénykibocsátók érdekeit, valamint a piac likviditását. Az előírásokat
  a kereskedés különböző fajtáira, ezen belül az ajánlati könyves és a jegyzésvezérelt rendszerekre
  , mint például az ajánlatkérési rendszer
  , valamint a hibrid és a hangfelismerő bróker-rendszerekre
  is méretezni kell
  , és figyelembe kell venni a nemzeti piacok kibocsátásainak, ügyleteinek méretét és jellegzetességeit.

| (15) | Annak biztosítására, hogy a tőzsdén kívül lebonyolított kereskedés ne veszélyeztesse a hatékony árfolyamképzési mechanizmust vagy az átlátható egyenlő versenyfeltételeket a kereskedés módjai között, megfelelő kereskedés előtti átláthatósági előírásokat kell alkalmazni a pénzügyi eszközökkel tőzsdén kívül saját számlára kereskedő befektetési vállalkozásokra, amennyiben ezt rendszeres internalizálóként végzik részvények, letéti igazolások, tőzsdén kereskedett alapok, certifikátok és más, hasonló pénzügyi eszközök, valamint kötvények, strukturált pénzügyi termékek és elszámolásra alkalmas származtatott termékek kapcsán. |
| --- | --- |

(15)

Annak biztosítására, hogy a tőzsdén kívül lebonyolított kereskedés ne veszélyeztesse a hatékony árfolyamképzési mechanizmust vagy az átlátható egyenlő versenyfeltételeket a kereskedés módjai között, megfelelő kereskedés előtti átláthatósági előírásokat kell alkalmazni a pénzügyi eszközökkel tőzsdén kívül saját számlára kereskedő befektetési vállalkozásokra, amennyiben ezt rendszeres internalizálóként végzik részvények, letéti igazolások, tőzsdén kereskedett alapok, certifikátok és más, hasonló pénzügyi eszközök, valamint kötvények, strukturált pénzügyi termékek és elszámolásra alkalmas származtatott termékek kapcsán.

| (16) | Az ügyfélmegbízásokat saját tőkéjének felhasználásával végrehajtó befektetési vállalkozást rendszeres internalizálónak kell tekinteni, kivéve, ha az ügyleteket ▐ ad hoc és rendszertelen alapon bonyolítják le a szabályozott piacokon, MTF-eken és OTF-eken kívül. A rendszeres internalizálókat olyan befektetési vállalkozásként kell meghatározni, amely ügyfélmegbízásait
  kétoldalú keretben
  szervezett,
  szabályozott
  és rendszeres alapon, saját számlára kereskedve hajtja végre a szabályozott piacokon, MTF-eken vagy OTF-eken kívül. E fogalommeghatározás objektív és eredményes alkalmazásának biztosítására a befektetési vállalkozások tekintetében,
  az ügyfelek megbízásainak végrehajtása révén
  lebonyolított bármely kétoldalú kereskedésnek relevánsnak kell lennie, és
  pénzügyi eszközzel vagy eszközosztállyal meghatározott
  mennyiségi kritériumokkal
  lehet
  kiegészíteni azokat a minőségi kritériumokat, amelyeket a befektetési vállalkozások rendszeres internalizálóként történő bejegyzéséhez szükséges azonosításához használnak, ahogyan azokat az1287/2006/EK rendelet 21. cikke rögzíti. Míg az OTF bármely rendszer vagy létesítmény lehet, ahol több harmadik fél részéről vételi és eladási szándékok hatnak egymásra a rendszerben, a rendszeres internalizálónak nem szabad megengedni, hogy harmadik felek vételi és eladási szándékait összehozza.
  Az árképzési folyamat minőségének garantálása érdekében korlátozni kell azokat a körülményeket, amelyek között a tőzsdén kívüli kereskedés rendszeres internalizálón kívül végezhető, és az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy részvények esetében a megbízás teljesítése tekintetében az olyan rendszerben részt vevők egyike se kerüljön kiváltságos helyzetbe, ahol valamely befektetési vállalkozás az ügyfélmegbízásokat saját tőkéjének felhasználásával hajtja végre
  . |
| --- | --- |

(16)

Az ügyfélmegbízásokat saját tőkéjének felhasználásával végrehajtó befektetési vállalkozást rendszeres internalizálónak kell tekinteni, kivéve, ha az ügyleteket ▐ ad hoc és rendszertelen alapon bonyolítják le a szabályozott piacokon, MTF-eken és OTF-eken kívül. A rendszeres internalizálókat olyan befektetési vállalkozásként kell meghatározni, amely ügyfélmegbízásait
  kétoldalú keretben
  szervezett,
  szabályozott
  és rendszeres alapon, saját számlára kereskedve hajtja végre a szabályozott piacokon, MTF-eken vagy OTF-eken kívül. E fogalommeghatározás objektív és eredményes alkalmazásának biztosítására a befektetési vállalkozások tekintetében,
  az ügyfelek megbízásainak végrehajtása révén
  lebonyolított bármely kétoldalú kereskedésnek relevánsnak kell lennie, és
  pénzügyi eszközzel vagy eszközosztállyal meghatározott
  mennyiségi kritériumokkal
  lehet
  kiegészíteni azokat a minőségi kritériumokat, amelyeket a befektetési vállalkozások rendszeres internalizálóként történő bejegyzéséhez szükséges azonosításához használnak, ahogyan azokat az1287/2006/EK rendelet 21. cikke rögzíti. Míg az OTF bármely rendszer vagy létesítmény lehet, ahol több harmadik fél részéről vételi és eladási szándékok hatnak egymásra a rendszerben, a rendszeres internalizálónak nem szabad megengedni, hogy harmadik felek vételi és eladási szándékait összehozza.
  Az árképzési folyamat minőségének garantálása érdekében korlátozni kell azokat a körülményeket, amelyek között a tőzsdén kívüli kereskedés rendszeres internalizálón kívül végezhető, és az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy részvények esetében a megbízás teljesítése tekintetében az olyan rendszerben részt vevők egyike se kerüljön kiváltságos helyzetbe, ahol valamely befektetési vállalkozás az ügyfélmegbízásokat saját tőkéjének felhasználásával hajtja végre
  .

| (17) | A rendszeres internalizálók dönthetnek úgy, hogy csak lakossági
  ügyfeleiknek
  , csak szakmai
  ügyfeleiknek
  vagy mindkettőnek lehetővé teszik a jegyzéseikhez való hozzáférést. Nem engedélyezhető azonban számukra, hogy az ügyfelek kategóriáin belül megkülönböztetést tegyenek
  , de fel kell jogosítani őket az ügyfelek közötti, például hitelezési kockázat tekintetében fennálló különbségek figyelembevételére.
  A rendszeres internalizálók nem kötelesek kötelező érvényű jegyzéseket tenni közzé
  a tőkeeszközökre
  a szokásos piaci nagyságrendet meghaladó ügyletek
  és a nem tőkeeszközökre a lakossági piaci nagyságrendet meghaladó ügyletek
  vonatkozásában. A szokásos piaci
  vagy lakossági piaci
  nagyságrend egyik pénzügyi eszköz tekintetében sem lehet jelentősen aránytalan az adott osztályba tartozó összes pénzügyi eszközhöz viszonyítva. |
| --- | --- |

(17)

A rendszeres internalizálók dönthetnek úgy, hogy csak lakossági
  ügyfeleiknek
  , csak szakmai
  ügyfeleiknek
  vagy mindkettőnek lehetővé teszik a jegyzéseikhez való hozzáférést. Nem engedélyezhető azonban számukra, hogy az ügyfelek kategóriáin belül megkülönböztetést tegyenek
  , de fel kell jogosítani őket az ügyfelek közötti, például hitelezési kockázat tekintetében fennálló különbségek figyelembevételére.
  A rendszeres internalizálók nem kötelesek kötelező érvényű jegyzéseket tenni közzé
  a tőkeeszközökre
  a szokásos piaci nagyságrendet meghaladó ügyletek
  és a nem tőkeeszközökre a lakossági piaci nagyságrendet meghaladó ügyletek
  vonatkozásában. A szokásos piaci
  vagy lakossági piaci
  nagyságrend egyik pénzügyi eszköz tekintetében sem lehet jelentősen aránytalan az adott osztályba tartozó összes pénzügyi eszközhöz viszonyítva.

| (18) | Célszerű biztosítani, hogy a szabályozott kereskedési helyszíneken kívül történő kereskedés lehető legnagyobb része olyan szervezett rendszerekben történjen, amelyekre megfelelő átláthatósági kötelezettségek vonatkoznak, biztosítva egyúttal, hogy nagy és rendszertelen ügyletek is létrejöhessenek.
  Ezen rendeletnek nem célja, hogy előírja a kereskedés előtti átláthatósági szabályok alkalmazását
  az elsődleges kibocsátással járó
  tőzsdén kívüli ügyletekre, amelyek jellemzői közé tartozik, hogy
  az eszközök felépítése nagyon különleges, kialakításuk pedig a megfelelő pénzügyi és nem pénzügyi szerződő felek sajátos követelményeinek felel meg
  , és olyan üzleti viszony részét képezik, amelyet önmagában a szokásos piaci
  vagy szokásos lakossági piaci
  nagyságrendet meghaladó ügyletek jellemeznek, és ahol az érintett vállalkozás ügymenetében az ügyleteket az általában használt rendszereken kívül, rendszeres internalizálóként hajtja végre. |
| --- | --- |

(18)

Célszerű biztosítani, hogy a szabályozott kereskedési helyszíneken kívül történő kereskedés lehető legnagyobb része olyan szervezett rendszerekben történjen, amelyekre megfelelő átláthatósági kötelezettségek vonatkoznak, biztosítva egyúttal, hogy nagy és rendszertelen ügyletek is létrejöhessenek.
  Ezen rendeletnek nem célja, hogy előírja a kereskedés előtti átláthatósági szabályok alkalmazását
  az elsődleges kibocsátással járó
  tőzsdén kívüli ügyletekre, amelyek jellemzői közé tartozik, hogy
  az eszközök felépítése nagyon különleges, kialakításuk pedig a megfelelő pénzügyi és nem pénzügyi szerződő felek sajátos követelményeinek felel meg
  , és olyan üzleti viszony részét képezik, amelyet önmagában a szokásos piaci
  vagy szokásos lakossági piaci
  nagyságrendet meghaladó ügyletek jellemeznek, és ahol az érintett vállalkozás ügymenetében az ügyleteket az általában használt rendszereken kívül, rendszeres internalizálóként hajtja végre.

| (19) | A piaci adatoknak könnyen és egyszerűen hozzáférhetőknek kell lenniük a felhasználók számára, a lehető legjobban kibontott formátumban, hogy a befektetők – és az igényeiket kiszolgáló adatszolgáltatók – az adatmegoldásokat a lehető legnagyobb mértékben az igényekre szabhassák. Ezért a kereskedés előtti és utáni átláthatósági adatokat „leválasztott” módon kell nyilvánosságra hozni, az adatokat
  és az ilyen adatok következetességének és minőségének biztosítására, valamint a kereskedés utáni adatok összevont adatfolyamának biztosítására használt jóváhagyott közzétételi mechanizmusokat
  megvásárló piaci szereplők költségeinek csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

(19)

A piaci adatoknak könnyen és egyszerűen hozzáférhetőknek kell lenniük a felhasználók számára, a lehető legjobban kibontott formátumban, hogy a befektetők – és az igényeiket kiszolgáló adatszolgáltatók – az adatmegoldásokat a lehető legnagyobb mértékben az igényekre szabhassák. Ezért a kereskedés előtti és utáni átláthatósági adatokat „leválasztott” módon kell nyilvánosságra hozni, az adatokat
  és az ilyen adatok következetességének és minőségének biztosítására, valamint a kereskedés utáni adatok összevont adatfolyamának biztosítására használt jóváhagyott közzétételi mechanizmusokat
  megvásárló piaci szereplők költségeinek csökkentése érdekében.

| (20) | A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) és a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) a tagállamok és az EÉPH által teljes mértékben alkalmazandók a személyes adatok e rendelet alkalmazásában történő cseréjére, átadására és feldolgozására, különös tekintettel a IV. címre. |
| --- | --- |

(20)

A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) és a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) a tagállamok és az EÉPH által teljes mértékben alkalmazandók a személyes adatok e rendelet alkalmazásában történő cseréjére, átadására és feldolgozására, különös tekintettel a IV. címre.

| (21) | Figyelembe véve a felek által a G-20-ak pittsburghi, 2009. szeptember 25-i csúcstalálkozóján elért megállapodást arról, hogy a szabványosított tőzsdén kívüli származtatott ügyleteket a tőzsdékre vagy adott esetben elektronikus kereskedési platformokra kell áthelyezni, meg kell határozni a hivatalos szabályozási eljárást a pénzügyi szerződő felek és a nagy nem-pénzügyi szerződő felek közötti kereskedés kötelezővé tételére minden olyan származtatott termék tekintetében, amelyekről megállapítást nyert, hogy elszámolásra alkalmasak és eléggé likvidek ahhoz, hogy bekerüljenek azon kereskedési helyszínek valamelyikére, amelyek hasonló szabályozás alá taroznak ▐.
  E rendeletnek nem célja, hogy megtiltsa vagy korlátozza a különleges származtatott szerződések alkalmazását, sem az, hogy túlzottan költségessé tegye azokat a nem pénzügyi intézetek számára. Ezért a
  kellő likviditás felmérésekor figyelembe kell benni a piac nemzeti szintű jellegzetességeit, ideértve az olyan elemeket, mint a piaci szereplők száma és típusa az adott piacon, és az ügyletek sajátosságait, mint például az ügyletek mérete és gyakorisága azon a piacon.
  E rendeletnek az sem célja, hogy megakadályozza a kereskedés utáni kockázatcsökkentő szolgáltatások használatát. |
| --- | --- |

(21)

Figyelembe véve a felek által a G-20-ak pittsburghi, 2009. szeptember 25-i csúcstalálkozóján elért megállapodást arról, hogy a szabványosított tőzsdén kívüli származtatott ügyleteket a tőzsdékre vagy adott esetben elektronikus kereskedési platformokra kell áthelyezni, meg kell határozni a hivatalos szabályozási eljárást a pénzügyi szerződő felek és a nagy nem-pénzügyi szerződő felek közötti kereskedés kötelezővé tételére minden olyan származtatott termék tekintetében, amelyekről megállapítást nyert, hogy elszámolásra alkalmasak és eléggé likvidek ahhoz, hogy bekerüljenek azon kereskedési helyszínek valamelyikére, amelyek hasonló szabályozás alá taroznak ▐.
  E rendeletnek nem célja, hogy megtiltsa vagy korlátozza a különleges származtatott szerződések alkalmazását, sem az, hogy túlzottan költségessé tegye azokat a nem pénzügyi intézetek számára. Ezért a
  kellő likviditás felmérésekor figyelembe kell benni a piac nemzeti szintű jellegzetességeit, ideértve az olyan elemeket, mint a piaci szereplők száma és típusa az adott piacon, és az ügyletek sajátosságait, mint például az ügyletek mérete és gyakorisága azon a piacon.
  E rendeletnek az sem célja, hogy megakadályozza a kereskedés utáni kockázatcsökkentő szolgáltatások használatát.

| (22) | Figyelembe véve egyfelől a felek által a G-20-ak pittsburghi, 2009. szeptember 25-i csúcstalálkozóján elért megállapodást arról, hogy a szabványosított tőzsdén kívüli származtatott ügyleteket a tőzsdékre vagy adott esetben elektronikus kereskedési platformokra kell áthelyezni, másfelől pedig a különféle tőzsdén kívül kereskedett származtatott termékek alacsonyabb likviditását, gondoskodni kell azon alkalmas helyszínek megfelelő választékáról, ahol a kötelezettségvállalás nyomán a kereskedés megvalósulhat. Az alkalmas helyszínekre jól összehangolt szabályozási előírásokat kell alkalmazni a szervezeti és működési szempontok, az összeférhetetlenségi szabályok, a kereskedési tevékenységek ellenőrzése, és a kereskedés előtti és utáni átláthatóság pénzügyi eszközhöz és
  kereskedési modellhez
  méretezése kapcsán ▐. A végrehajtási és likviditási feltételek javítása érdekében azonban a helyszínek működtetői számára lehetővé kell tenni, hogy e kötelezettségvállalás nyomán
  azok résztvevőivel
  diszkrecionális módon szervezzenek meg ügyleteket. |
| --- | --- |

(22)

Figyelembe véve egyfelől a felek által a G-20-ak pittsburghi, 2009. szeptember 25-i csúcstalálkozóján elért megállapodást arról, hogy a szabványosított tőzsdén kívüli származtatott ügyleteket a tőzsdékre vagy adott esetben elektronikus kereskedési platformokra kell áthelyezni, másfelől pedig a különféle tőzsdén kívül kereskedett származtatott termékek alacsonyabb likviditását, gondoskodni kell azon alkalmas helyszínek megfelelő választékáról, ahol a kötelezettségvállalás nyomán a kereskedés megvalósulhat. Az alkalmas helyszínekre jól összehangolt szabályozási előírásokat kell alkalmazni a szervezeti és működési szempontok, az összeférhetetlenségi szabályok, a kereskedési tevékenységek ellenőrzése, és a kereskedés előtti és utáni átláthatóság pénzügyi eszközhöz és
  kereskedési modellhez
  méretezése kapcsán ▐. A végrehajtási és likviditási feltételek javítása érdekében azonban a helyszínek működtetői számára lehetővé kell tenni, hogy e kötelezettségvállalás nyomán
  azok résztvevőivel
  diszkrecionális módon szervezzenek meg ügyleteket.

| (23) | Az ilyen származtatott termékekre megállapított kereskedési kötelezettségnek lehetővé kell tennie az alkalmas kereskedési helyszínek közötti hatékony versenyt. Ezért a kereskedési helyszínek nem követelhetnek maguknak kizárólagos jogokat semmiféle származtatott termékek vonatkozásában ennek a kereskedési kötelezettségnek az alapján, megakadályozva más kereskedési helyszíneket abban, hogy ezen eszközökben kereskedést kínáljanak. Ahhoz, hogy a kereskedési helyszínek között hatékony verseny legyen a származtatott termékeknél, igen fontos, hogy a kereskedési helyszínek megkülönböztetésmentes és átlátható módon férjenek hozzá a központi szerződő felekhez (CCP-khez). A CCP megkülönböztetésmentes hozzáférhetősége azt jelenti, hogy a kereskedési helyszínnek joga van a megkülönböztetésmentes bánásmódhoz abból a szempontból, hogy a platformján kereskedett szerződéseket hogyan kezelik a biztosítéki követelmények, a gazdasági szempontból egyenértékű szerződések nettósítása, valamint az ugyanazon CCP által elszámolt összefüggő szerződések letéteinek egymással szembeni beszámítására (cross-margining), és a megkülönböztetésmentes elszámolási díjak tekintetében. |
| --- | --- |

(23)

Az ilyen származtatott termékekre megállapított kereskedési kötelezettségnek lehetővé kell tennie az alkalmas kereskedési helyszínek közötti hatékony versenyt. Ezért a kereskedési helyszínek nem követelhetnek maguknak kizárólagos jogokat semmiféle származtatott termékek vonatkozásában ennek a kereskedési kötelezettségnek az alapján, megakadályozva más kereskedési helyszíneket abban, hogy ezen eszközökben kereskedést kínáljanak. Ahhoz, hogy a kereskedési helyszínek között hatékony verseny legyen a származtatott termékeknél, igen fontos, hogy a kereskedési helyszínek megkülönböztetésmentes és átlátható módon férjenek hozzá a központi szerződő felekhez (CCP-khez). A CCP megkülönböztetésmentes hozzáférhetősége azt jelenti, hogy a kereskedési helyszínnek joga van a megkülönböztetésmentes bánásmódhoz abból a szempontból, hogy a platformján kereskedett szerződéseket hogyan kezelik a biztosítéki követelmények, a gazdasági szempontból egyenértékű szerződések nettósítása, valamint az ugyanazon CCP által elszámolt összefüggő szerződések letéteinek egymással szembeni beszámítására (cross-margining), és a megkülönböztetésmentes elszámolási díjak tekintetében.

| (24) | A pénzpiacok szabályos működésének és integritásának, a befektetők védelmének garantálása és a pénzügyi stabilitás biztosítása érdekében létre kell hozni egy mechanizmust a befektetési termékek felépítésének ellenőrzésére és olyan hatáskörök gyakorlására, amelyek tiltják vagy korlátozzák
  bármely olyan
  befektetési termék vagy
  pénzügyi eszköz forgalomba
  hozatalát, forgalmazását és értékesítését,
  amely komoly aggályokat vet fel a befektetővédelem, a pénzügyi piacok szabályos működése és integritása, vagy a pénzügyi rendszer egészének vagy részének stabilitása szempontjából, amihez megfelelő koordinációt és az EÉPH számára vészhelyzeti hatásköröket kell biztosítani. E jogkörök
  illetékes hatóságok, illetve kivételes esetekben EÉPH általi
  gyakorlása számos konkrét, teljesítendő feltételnek van alárendelve.
  E feltételek teljesülése esetén az illetékes hatóságnak, illetve kivételes esetekben az EÉPH-nak képesnek kell lennie arra, hogy megelőző jelleggel, még a befektetési termék vagy pénzügyi eszköz forgalomba hozatalát, forgalmazását vagy ügyfelek számára történő értékesítését megelőzően bevezessen ilyen tilalmat vagy korlátozást. |
| --- | --- |

(24)

A pénzpiacok szabályos működésének és integritásának, a befektetők védelmének garantálása és a pénzügyi stabilitás biztosítása érdekében létre kell hozni egy mechanizmust a befektetési termékek felépítésének ellenőrzésére és olyan hatáskörök gyakorlására, amelyek tiltják vagy korlátozzák
  bármely olyan
  befektetési termék vagy
  pénzügyi eszköz forgalomba
  hozatalát, forgalmazását és értékesítését,
  amely komoly aggályokat vet fel a befektetővédelem, a pénzügyi piacok szabályos működése és integritása, vagy a pénzügyi rendszer egészének vagy részének stabilitása szempontjából, amihez megfelelő koordinációt és az EÉPH számára vészhelyzeti hatásköröket kell biztosítani. E jogkörök
  illetékes hatóságok, illetve kivételes esetekben EÉPH általi
  gyakorlása számos konkrét, teljesítendő feltételnek van alárendelve.
  E feltételek teljesülése esetén az illetékes hatóságnak, illetve kivételes esetekben az EÉPH-nak képesnek kell lennie arra, hogy megelőző jelleggel, még a befektetési termék vagy pénzügyi eszköz forgalomba hozatalát, forgalmazását vagy ügyfelek számára történő értékesítését megelőzően bevezessen ilyen tilalmat vagy korlátozást.

| (25) | Az illetékes hatóságoknak részletes adatokkal kell ellátniuk az EÉPH-t minden olyan kérésük kapcsán, amely egy származtatott ügylettel kapcsolatban egy pozíció csökkentésére, egyszeri korlát bevezetésére, valamint bármely ex-ante pozíciós limitre irányul, annak érdekében, hogy javítsák a koordinációt és ezen jogkörök alkalmazásának konvergenciáját. Bármely, illetékes hatóság által alkalmazott ex-ante pozíciós limit lényeges adatait közzé kell tenni az EÉPH weboldalán. |
| --- | --- |

(25)

Az illetékes hatóságoknak részletes adatokkal kell ellátniuk az EÉPH-t minden olyan kérésük kapcsán, amely egy származtatott ügylettel kapcsolatban egy pozíció csökkentésére, egyszeri korlát bevezetésére, valamint bármely ex-ante pozíciós limitre irányul, annak érdekében, hogy javítsák a koordinációt és ezen jogkörök alkalmazásának konvergenciáját. Bármely, illetékes hatóság által alkalmazott ex-ante pozíciós limit lényeges adatait közzé kell tenni az EÉPH weboldalán.

| (26) | Az EÉPH számára lehetővé kell tenni, hogy bármely személytől kérhessen tájékoztatást a pozícióiról egy származtatott ügylet kapcsán, kérhesse a pozíció csökkentését, valamint korlátozhassa az egyes személyek arra való képességét, hogy egyéni ügyleteket kezdeményezzenek árupiaci származtatott termékekkel kapcsolatban. Az EÉPH ilyenkor értesíti a vonatkozó illetékes hatóságokat azokról az intézkedésekről, amelyeket tenni javasol, és ezeket az intézkedéseket közzé is kell tennie. |
| --- | --- |

(26)

Az EÉPH számára lehetővé kell tenni, hogy bármely személytől kérhessen tájékoztatást a pozícióiról egy származtatott ügylet kapcsán, kérhesse a pozíció csökkentését, valamint korlátozhassa az egyes személyek arra való képességét, hogy egyéni ügyleteket kezdeményezzenek árupiaci származtatott termékekkel kapcsolatban. Az EÉPH ilyenkor értesíti a vonatkozó illetékes hatóságokat azokról az intézkedésekről, amelyeket tenni javasol, és ezeket az intézkedéseket közzé is kell tennie.

| (27) | A pénzügyi eszközökkel végzett ügyletek adatait
  az EÉPH által koordinált rendszeren keresztül
  be kell jelenteni az illetékes hatóságoknak, hogy képesek legyenek a piaci visszaélés potenciális eseteit felfedni és kivizsgálni, és hogy figyelemmel kísérjék a piacok tisztességes és szabályos működését, valamint a befektetési vállalkozások tevékenységeit. Ennek az ellenőrzésnek a hatóköre magában foglalja mindazokat az eszközöket, amelyeket egy szabályozott piacra
  vagy egy kerekedési helyszínre
  bevezettek, valamint mindazokat az eszközöket, amelyek értéke az ilyen eszközök értékétől függ vagy azt befolyásolja. A befektetési vállalkozások szükségtelen adminisztratív terheinek csökkentése érdekében a szervezett módon nem kereskedett, és piaci visszaélés szempontjából nem érzékeny pénzügyi eszközöket ki kell venni a jelentéstételi kötelezettség alól.
  A jelentéseknek a G-20-as kötelezettségvállalásoknak megfelelően jogi személyi azonosítót kell használniuk. A Bizottságnak is jelentést kell készítenie arról, hogy a jelentések tartalma és formátuma alkalmas-e a piaci visszaélések feltárására, hogy melyek az ellenőrzési prioritások, tekintettel a jelentésekben szereplő hatalmas adatmennyiségre, hogy szükséges-e egy adott algoritmus használatáért felelős döntéshozó személyazonosságának megadása, valamint azokról a konkrét intézkedésekről, amelyek az értékpapír-hitelezésre és a visszavásárlási ügyletekre vonatkozó megállapodásokról szóló hatékony jelentéstétel biztosításához szükségesek, hogy minden érintett illetékes hatóság megfelelő áttekintéssel rendelkezzen. |
| --- | --- |

(27)

A pénzügyi eszközökkel végzett ügyletek adatait
  az EÉPH által koordinált rendszeren keresztül
  be kell jelenteni az illetékes hatóságoknak, hogy képesek legyenek a piaci visszaélés potenciális eseteit felfedni és kivizsgálni, és hogy figyelemmel kísérjék a piacok tisztességes és szabályos működését, valamint a befektetési vállalkozások tevékenységeit. Ennek az ellenőrzésnek a hatóköre magában foglalja mindazokat az eszközöket, amelyeket egy szabályozott piacra
  vagy egy kerekedési helyszínre
  bevezettek, valamint mindazokat az eszközöket, amelyek értéke az ilyen eszközök értékétől függ vagy azt befolyásolja. A befektetési vállalkozások szükségtelen adminisztratív terheinek csökkentése érdekében a szervezett módon nem kereskedett, és piaci visszaélés szempontjából nem érzékeny pénzügyi eszközöket ki kell venni a jelentéstételi kötelezettség alól.
  A jelentéseknek a G-20-as kötelezettségvállalásoknak megfelelően jogi személyi azonosítót kell használniuk. A Bizottságnak is jelentést kell készítenie arról, hogy a jelentések tartalma és formátuma alkalmas-e a piaci visszaélések feltárására, hogy melyek az ellenőrzési prioritások, tekintettel a jelentésekben szereplő hatalmas adatmennyiségre, hogy szükséges-e egy adott algoritmus használatáért felelős döntéshozó személyazonosságának megadása, valamint azokról a konkrét intézkedésekről, amelyek az értékpapír-hitelezésre és a visszavásárlási ügyletekre vonatkozó megállapodásokról szóló hatékony jelentéstétel biztosításához szükségesek, hogy minden érintett illetékes hatóság megfelelő áttekintéssel rendelkezzen.

| (28) | Annak érdekében, hogy rendeltetésüknek megfelelően a piacfelügyelet eszközei legyenek, az ügyletjelentéseknek azonosítaniuk kell azt a személyt, aki a befektetési döntést meghozta, valamint azokat, akik annak végrehajtásáért felelősek.
  A short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló, 2012. március 14-i 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (10) foglalt átláthatósági rendszer mellett a short ügyletek megjelölése hasznos kiegészítő tájékoztatásként szolgál, amelynek köszönhetően az illetékes hatóságok ellenőrizhetik ezen ügyletek szintjét. A befektetési vállalkozásoknak meg kell adniuk, hogy valamely állampapír-kibocsátó által kibocsátott részvények vagy adósságinstrumentumok eladása short ügylet-e.
  Az illetékes hatóságoknak teljes körű hozzáféréssel kell rendelkezniük a nyilvántartásokhoz a megbízás végrehajtásának valamennyi szakaszában, a kereskedésre vonatkozó kezdeti döntéstől annak végrehajtásáig. Ezért a befektetési vállalkozásoktól megkövetelik, hogy vezessenek nyilvántartást összes, pénzügyi eszközökre vonatkozó ügyletükről, a platformok működtetőitől pedig megkövetelik, hogy vezessenek nyilvántartást minden, a rendszereikbe benyújtott megbízásról. Az EÉPH-nak koordinálnia kell az illetékes hatóságok közötti információcserét, annak biztosítására, hogy hozzáférjenek az ügyletek és megbízások összes nyilvántartásához, beleértve azokat, amelyeket a területükön kívül működő platformokra vittek fel a felügyeletük alá tartozó pénzügyi eszközök vonatkozásában. |
| --- | --- |

(28)

Annak érdekében, hogy rendeltetésüknek megfelelően a piacfelügyelet eszközei legyenek, az ügyletjelentéseknek azonosítaniuk kell azt a személyt, aki a befektetési döntést meghozta, valamint azokat, akik annak végrehajtásáért felelősek.
  A short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló, 2012. március 14-i 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (10) foglalt átláthatósági rendszer mellett a short ügyletek megjelölése hasznos kiegészítő tájékoztatásként szolgál, amelynek köszönhetően az illetékes hatóságok ellenőrizhetik ezen ügyletek szintjét. A befektetési vállalkozásoknak meg kell adniuk, hogy valamely állampapír-kibocsátó által kibocsátott részvények vagy adósságinstrumentumok eladása short ügylet-e.
  Az illetékes hatóságoknak teljes körű hozzáféréssel kell rendelkezniük a nyilvántartásokhoz a megbízás végrehajtásának valamennyi szakaszában, a kereskedésre vonatkozó kezdeti döntéstől annak végrehajtásáig. Ezért a befektetési vállalkozásoktól megkövetelik, hogy vezessenek nyilvántartást összes, pénzügyi eszközökre vonatkozó ügyletükről, a platformok működtetőitől pedig megkövetelik, hogy vezessenek nyilvántartást minden, a rendszereikbe benyújtott megbízásról. Az EÉPH-nak koordinálnia kell az illetékes hatóságok közötti információcserét, annak biztosítására, hogy hozzáférjenek az ügyletek és megbízások összes nyilvántartásához, beleértve azokat, amelyeket a területükön kívül működő platformokra vittek fel a felügyeletük alá tartozó pénzügyi eszközök vonatkozásában.

| (29) | Kerülni kell ugyanazon információ kettős bejelentését. A kereskedési adattáraknak benyújtott,
  a 648/2012/EU
  rendelettel összhangban iktatott vagy nyugtázott, a vonatkozó eszközökről szóló, minden előírt információt tartalmazó jelentésekről nem szükséges beszámolni az illetékes hatóságoknak, de a kereskedési adattáraknak meg kell ezeket küldeniük nekik. Ezért
  a 648/2012/EU
  rendeletet módosítani kell. |
| --- | --- |

(29)

Kerülni kell ugyanazon információ kettős bejelentését. A kereskedési adattáraknak benyújtott,
  a 648/2012/EU
  rendelettel összhangban iktatott vagy nyugtázott, a vonatkozó eszközökről szóló, minden előírt információt tartalmazó jelentésekről nem szükséges beszámolni az illetékes hatóságoknak, de a kereskedési adattáraknak meg kell ezeket küldeniük nekik. Ezért
  a 648/2012/EU
  rendeletet módosítani kell.

| (30) | Az információk illetékes hatóságok közötti bármiféle cseréje vagy továbbítása csak a személyes adatok átadására vonatkozó, a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (11) rögzített szabályokkal összhangban történhet. Az információk illetékes hatóságok közötti bármiféle cseréje vagy azok továbbítása az EÉPH részéről csak a személyes adatok átadására vonatkozó, a személyes adatok közösségi intézmények és testületek által végzett feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (12) rögzített szabályokkal összhangban történhet, amelyek teljes mértékben alkalmazandók a személyes adatok e rendelet alkalmazásában történő feldolgozására. |
| --- | --- |

(30)

Az információk illetékes hatóságok közötti bármiféle cseréje vagy továbbítása csak a személyes adatok átadására vonatkozó, a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (11) rögzített szabályokkal összhangban történhet. Az információk illetékes hatóságok közötti bármiféle cseréje vagy azok továbbítása az EÉPH részéről csak a személyes adatok átadására vonatkozó, a személyes adatok közösségi intézmények és testületek által végzett feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (12) rögzített szabályokkal összhangban történhet, amelyek teljes mértékben alkalmazandók a személyes adatok e rendelet alkalmazásában történő feldolgozására.

| (31) | A
  a 648/2012/EU
  rendelet meghatározza azokat a kritériumokat, amelyek szerint a tőzsdén kívül kereskedett származtatott termékek kategóriái elszámolási kötelezettség hatálya alá tartoznak. Ez megakadályozza a versenytorzulásokat is, azáltal, hogy megkülönböztetésmentes hozzáférést ír elő a kereskedési helyszíneknek a tőzsdén kívüli származtatott termékek elszámolását kínáló központi szerződő felek (CCP-k) számára, és megkülönböztetésmentes hozzáférést a kereskedési helyszínek kereskedési adatfolyamaihoz a tőzsdén kívüli származtatott termékek elszámolását kínáló központi szerződő felek számára. Mivel a tőzsdén kívül kereskedett származtatott ügyleteket olyan származtatott ügyletekként határozzák meg, amelyek végrehajtása nem szabályozott piacon történik, a szabályozott piacok számára e rendelet szerint hasonló előírásokat kell bevezetni. A szabályozott piacokon kereskedett származtatott termékeknek
  a máshol kereskedett termékekhez hasonlóan
  ▐ elszámolási kötelezettség hatálya alá kell tartozniuk, amennyiben az EÉPH annak hatálya alá tartozóknak nyilvánította ezeket. |
| --- | --- |

(31)

A
  a 648/2012/EU
  rendelet meghatározza azokat a kritériumokat, amelyek szerint a tőzsdén kívül kereskedett származtatott termékek kategóriái elszámolási kötelezettség hatálya alá tartoznak. Ez megakadályozza a versenytorzulásokat is, azáltal, hogy megkülönböztetésmentes hozzáférést ír elő a kereskedési helyszíneknek a tőzsdén kívüli származtatott termékek elszámolását kínáló központi szerződő felek (CCP-k) számára, és megkülönböztetésmentes hozzáférést a kereskedési helyszínek kereskedési adatfolyamaihoz a tőzsdén kívüli származtatott termékek elszámolását kínáló központi szerződő felek számára. Mivel a tőzsdén kívül kereskedett származtatott ügyleteket olyan származtatott ügyletekként határozzák meg, amelyek végrehajtása nem szabályozott piacon történik, a szabályozott piacok számára e rendelet szerint hasonló előírásokat kell bevezetni. A szabályozott piacokon kereskedett származtatott termékeknek
  a máshol kereskedett termékekhez hasonlóan
  ▐ elszámolási kötelezettség hatálya alá kell tartozniuk, amennyiben az EÉPH annak hatálya alá tartozóknak nyilvánította ezeket.

| (32) | Kiegészítve a 2004/39/EK irányelv azon előírásait, amelyek megakadályozzák, hogy a tagállamok indokolatlanul korlátozzák a hozzáférést a kereskedés utáni infrastruktúrához, mint például a központi szerződő félhez (CCP) és a kiegyenlítési megállapodásokhoz, szükséges, hogy ez a rendelet eltávolítson különféle egyéb olyan kereskedelmi akadályokat, amelyek alkalmasak
  az átruházható értékpapírok és a pénzpiaci
  eszközök elszámolásával kapcsolatos verseny akadályozására. A diszkriminatív gyakorlatok elkerülése érdekében a CCP-knek vállalniuk kell a különböző kereskedési helyszíneken végrehajtott ügyletek elszámolását, amennyiben azok a helyszínek megfelelnek a CCP által megállapított működési és technikai előírásoknak. A hozzáférést csak akkor kell megtagadni, ha
  a hozzáférés egyértelműen oly módon veszélyeztetné a CCP gördülékeny és szabályos működését vagy a pénzügyi piacok működését, amely már rendszerkockázatot okoz
  . |
| --- | --- |

(32)

Kiegészítve a 2004/39/EK irányelv azon előírásait, amelyek megakadályozzák, hogy a tagállamok indokolatlanul korlátozzák a hozzáférést a kereskedés utáni infrastruktúrához, mint például a központi szerződő félhez (CCP) és a kiegyenlítési megállapodásokhoz, szükséges, hogy ez a rendelet eltávolítson különféle egyéb olyan kereskedelmi akadályokat, amelyek alkalmasak
  az átruházható értékpapírok és a pénzpiaci
  eszközök elszámolásával kapcsolatos verseny akadályozására. A diszkriminatív gyakorlatok elkerülése érdekében a CCP-knek vállalniuk kell a különböző kereskedési helyszíneken végrehajtott ügyletek elszámolását, amennyiben azok a helyszínek megfelelnek a CCP által megállapított működési és technikai előírásoknak. A hozzáférést csak akkor kell megtagadni, ha
  a hozzáférés egyértelműen oly módon veszélyeztetné a CCP gördülékeny és szabályos működését vagy a pénzügyi piacok működését, amely már rendszerkockázatot okoz
  .

| (33) | A kereskedési helyszínektől is meg kell követelni, hogy átlátható módon és megkülönböztetésmentes alapon hozzáférést biztosítsanak azon CCP-k számára, amelyek a kereskedési helyszínen végrehajtott ügyletek elszámolását kívánják, ideértve az adatfolyamokat is
  , kivéve, ha a hozzáférés veszélyeztetné piacok gördülékeny vagy szabályos működését. A kereskedési helyszínek központi szerződő felek általi igénybevételére vonatkozó jogosultságnak lehetővé kell tennie az olyan megoldásokat, amelyek keretében több központi szerződő fél használja egyazon kereskedési helyszín kereskedési adatait. Ez azonban nem eredményezheti a származtatott eszközök elszámolásának átjárhatóságát vagy a likviditás szétaprózódását.
  Az akadályok és a diszkriminatív gyakorlat elhárítása a pénzügyi eszközök elszámolásáért és kereskedéséért folyó verseny növelésére irányul, hogy csökkenjenek a befektetési és hitelfelvételi költségek, és egyben megszünteti a hiányosságokat és előmozdítja az innovációt az Unió piacain. A Bizottságnak továbbra is szorosan figyelemmel kell kísérnie a kereskedés utáni infrastruktúra alakulását, és szükség esetén be kell avatkoznia, hogy a belső piacon előálló versenytorzulásokat megakadályozza. |
| --- | --- |

(33)

A kereskedési helyszínektől is meg kell követelni, hogy átlátható módon és megkülönböztetésmentes alapon hozzáférést biztosítsanak azon CCP-k számára, amelyek a kereskedési helyszínen végrehajtott ügyletek elszámolását kívánják, ideértve az adatfolyamokat is
  , kivéve, ha a hozzáférés veszélyeztetné piacok gördülékeny vagy szabályos működését. A kereskedési helyszínek központi szerződő felek általi igénybevételére vonatkozó jogosultságnak lehetővé kell tennie az olyan megoldásokat, amelyek keretében több központi szerződő fél használja egyazon kereskedési helyszín kereskedési adatait. Ez azonban nem eredményezheti a származtatott eszközök elszámolásának átjárhatóságát vagy a likviditás szétaprózódását.
  Az akadályok és a diszkriminatív gyakorlat elhárítása a pénzügyi eszközök elszámolásáért és kereskedéséért folyó verseny növelésére irányul, hogy csökkenjenek a befektetési és hitelfelvételi költségek, és egyben megszünteti a hiányosságokat és előmozdítja az innovációt az Unió piacain. A Bizottságnak továbbra is szorosan figyelemmel kell kísérnie a kereskedés utáni infrastruktúra alakulását, és szükség esetén be kell avatkoznia, hogy a belső piacon előálló versenytorzulásokat megakadályozza.

| (34) | A harmadik országbeli vállalkozások szolgáltatásnyújtása az Unióban a nemzeti rendszerek és előírások hatálya alá tartozik. Ezek a rendszerek rendkívül sokfélék, és az azok alapján engedélyezett vállalkozások nem részesülnek abban a jogosultságban, hogy attól eltérő tagállamban is nyújtsanak szolgáltatásokat és ott letelepedjenek, mint abban a tagállamban, ahol a székhelyük van. Helyénvaló tehát egy közös, uniós szintű szabályozási keretrendszer bevezetése. A rendszernek össze kell hangolnia a meglévő, szétaprózott keretrendszert, biztosítania kell a bizonyosságot és a harmadik országok Unióban tevékenykedő vállalkozásainak egyenlő bánásmódját, gondoskodnia kell arról, hogy a Bizottság végezze el
  a tényleges
  egyenértékűség értékelését a harmadik országok szabályozási és felügyeleti keretrendszere tekintetében, és biztosítania kell, hogy a harmadik országbeli vállalkozásoktól kapott szolgáltatások során
  az ügyfelek
  védelme összehasonlítható szinten legyen az EU-ban
  , továbbá gondoskodnia kell arról, hogy viszonossági alapon hozzá lehessen férni a harmadik országok piacaihoz.
  .
  A Bizottságnak és a tagállamoknak a rendszer alkalmazása során elsődleges fontosságúnak kell tekinteniük a G20-as kötelezettségvállalásoknak megfelelő területeket és az Unió legnagyobb kereskedelmi partnereivel kötött megállapodásokat, valamint tekintetbe kell venniük az Unió globális pénzpiacokon betöltött központi szerepét, és biztosítaniuk kell, hogy a harmadik országok által szabott követelmények ne akadályozzák meg az uniós befektetőket és kibocsátókat abban, hogy harmadik országokban befektessenek vagy ezen országoktól finanszírozáshoz jussanak, sem a harmadik országbeli befektetőket és kibocsátókat abban, hogy az uniós piacokon fektessenek be, jussanak tőkéhez vagy más pénzügyi szolgáltatásokhoz, kivéve, ha ez objektív és bizonyítékkal alátámasztott prudenciális indokok miatt szükséges. |
| --- | --- |

(34)

A harmadik országbeli vállalkozások szolgáltatásnyújtása az Unióban a nemzeti rendszerek és előírások hatálya alá tartozik. Ezek a rendszerek rendkívül sokfélék, és az azok alapján engedélyezett vállalkozások nem részesülnek abban a jogosultságban, hogy attól eltérő tagállamban is nyújtsanak szolgáltatásokat és ott letelepedjenek, mint abban a tagállamban, ahol a székhelyük van. Helyénvaló tehát egy közös, uniós szintű szabályozási keretrendszer bevezetése. A rendszernek össze kell hangolnia a meglévő, szétaprózott keretrendszert, biztosítania kell a bizonyosságot és a harmadik országok Unióban tevékenykedő vállalkozásainak egyenlő bánásmódját, gondoskodnia kell arról, hogy a Bizottság végezze el
  a tényleges
  egyenértékűség értékelését a harmadik országok szabályozási és felügyeleti keretrendszere tekintetében, és biztosítania kell, hogy a harmadik országbeli vállalkozásoktól kapott szolgáltatások során
  az ügyfelek
  védelme összehasonlítható szinten legyen az EU-ban
  , továbbá gondoskodnia kell arról, hogy viszonossági alapon hozzá lehessen férni a harmadik országok piacaihoz.
  .
  A Bizottságnak és a tagállamoknak a rendszer alkalmazása során elsődleges fontosságúnak kell tekinteniük a G20-as kötelezettségvállalásoknak megfelelő területeket és az Unió legnagyobb kereskedelmi partnereivel kötött megállapodásokat, valamint tekintetbe kell venniük az Unió globális pénzpiacokon betöltött központi szerepét, és biztosítaniuk kell, hogy a harmadik országok által szabott követelmények ne akadályozzák meg az uniós befektetőket és kibocsátókat abban, hogy harmadik országokban befektessenek vagy ezen országoktól finanszírozáshoz jussanak, sem a harmadik országbeli befektetőket és kibocsátókat abban, hogy az uniós piacokon fektessenek be, jussanak tőkéhez vagy más pénzügyi szolgáltatásokhoz, kivéve, ha ez objektív és bizonyítékkal alátámasztott prudenciális indokok miatt szükséges.

| (35) | A lakossági ügyfeleknek
  , illetve azon lakossági ügyfeleknek
  nyújtott szolgáltatásoknál
  , akik úgy döntöttek, hogy az Unión belül szakmai ügyfélként kezeljék őket,
  mindig meg kell követelni fióktelep létesítését az Unióban A fióktelep
  létrehozását
  az Unió engedélyének és felügyeletének hatálya alá
  kell vonni
  . Megfelelő együttműködési megállapodásoknak kell lenniük az érintett illetékes hatóság és a harmadik ország illetékes hatósága között. A fióktelepek nélkül nyújtott szolgáltatásoknak a jogosult szerződő felekre és
  azon
  szakmai ügyfelekre kell korlátozódniuk
  , akik nem választották a szakmai ügyfél státuszt
  . A szolgáltatások feltétele az EÉPH által történt bejegyzés és a harmadik országbeli felügyelet. Az EÉPH és a harmadik ország illetékes hatóságai között megfelelő együttműködési megállapodásoknak kell létezniük. |
| --- | --- |

(35)

A lakossági ügyfeleknek
  , illetve azon lakossági ügyfeleknek
  nyújtott szolgáltatásoknál
  , akik úgy döntöttek, hogy az Unión belül szakmai ügyfélként kezeljék őket,
  mindig meg kell követelni fióktelep létesítését az Unióban A fióktelep
  létrehozását
  az Unió engedélyének és felügyeletének hatálya alá
  kell vonni
  . Megfelelő együttműködési megállapodásoknak kell lenniük az érintett illetékes hatóság és a harmadik ország illetékes hatósága között. A fióktelepek nélkül nyújtott szolgáltatásoknak a jogosult szerződő felekre és
  azon
  szakmai ügyfelekre kell korlátozódniuk
  , akik nem választották a szakmai ügyfél státuszt
  . A szolgáltatások feltétele az EÉPH által történt bejegyzés és a harmadik országbeli felügyelet. Az EÉPH és a harmadik ország illetékes hatóságai között megfelelő együttműködési megállapodásoknak kell létezniük.

| (36) | E rendelet azon rendelkezései, amelyek a harmadik országbeli vállalkozások által az Unióban biztosított szolgáltatásokat
  vagy végzett tevékenységeket
  szabályozzák, nem érinthetik annak lehetőségét, hogy az Unióban lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező személyek egy harmadik országbeli vállalkozás befektetési szolgáltatásait, kizárólag saját kezdeményezésükre,
  az Unióban
  igénybe vegyék
  , vagy hogy uniós befektetési vállalkozások vagy hitelintézetek harmadik országbeli vállalkozások befektetési szolgáltatásaiban vagy tevékenységeiben részesüljenek, vagy hogy ügyfelek harmadik országbeli vállalkozások befektetési szolgáltatásaiban részesüljenek ilyen hitelintézet vagy befektetési vállalkozás közvetítésével.
  Amikor egy harmadik országbeli vállalkozás egy, az Unióban lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező személynek nyújt szolgáltatásokat, annak kizárólagos saját kezdeményezésére, a szolgáltatásokat az Unió területén nyújtott szolgáltatásoknak kell tekinteni. Abban az esetben, ha egy harmadik országbeli vállalkozás ügyfeleket vagy potenciális ügyfeleket keres az Unióban, vagy befektetési szolgáltatásokat vagy tevékenységeket reklámoz vagy hirdet, az Unióban biztosított kiegészítő szolgáltatásokkal, az nem tekinthető az ügyfél saját kizárólagos kezdeményezésére biztosított szolgáltatásnak. |
| --- | --- |

(36)

E rendelet azon rendelkezései, amelyek a harmadik országbeli vállalkozások által az Unióban biztosított szolgáltatásokat
  vagy végzett tevékenységeket
  szabályozzák, nem érinthetik annak lehetőségét, hogy az Unióban lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező személyek egy harmadik országbeli vállalkozás befektetési szolgáltatásait, kizárólag saját kezdeményezésükre,
  az Unióban
  igénybe vegyék
  , vagy hogy uniós befektetési vállalkozások vagy hitelintézetek harmadik országbeli vállalkozások befektetési szolgáltatásaiban vagy tevékenységeiben részesüljenek, vagy hogy ügyfelek harmadik országbeli vállalkozások befektetési szolgáltatásaiban részesüljenek ilyen hitelintézet vagy befektetési vállalkozás közvetítésével.
  Amikor egy harmadik országbeli vállalkozás egy, az Unióban lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező személynek nyújt szolgáltatásokat, annak kizárólagos saját kezdeményezésére, a szolgáltatásokat az Unió területén nyújtott szolgáltatásoknak kell tekinteni. Abban az esetben, ha egy harmadik országbeli vállalkozás ügyfeleket vagy potenciális ügyfeleket keres az Unióban, vagy befektetési szolgáltatásokat vagy tevékenységeket reklámoz vagy hirdet, az Unióban biztosított kiegészítő szolgáltatásokkal, az nem tekinthető az ügyfél saját kizárólagos kezdeményezésére biztosított szolgáltatásnak.

| (37) | Az azonnali másodlagos piacokon egy sor csalárd tevékenység fordult elő a kibocsátási egységek (EUA) vonatkozásában, ami alááshatja a bizalmat a kibocsátási egységek kereskedelmi rendszerei iránt, amelyeket a 2003/87/EK irányelv hozott létre; jelenleg intézkedések történnek az EUA nyilvántartások rendszerének és az EUA-kereskedéshez szükséges számlák megnyitási feltételeinek szigorítására. A piacok integritásának erősítése és hatékony működésük megőrzése érdekében – ideértve a kereskedési tevékenység átfogó felügyeletét – helyénvaló kiegészíteni a 2003/87/EK irányelvben hozott intézkedéseket, a kibocsátási egységek teljes mértékben ezen irányelv és a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló, 2003. január 28-i 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) hatókörébe utalásával ▐. |
| --- | --- |

(37)

Az azonnali másodlagos piacokon egy sor csalárd tevékenység fordult elő a kibocsátási egységek (EUA) vonatkozásában, ami alááshatja a bizalmat a kibocsátási egységek kereskedelmi rendszerei iránt, amelyeket a 2003/87/EK irányelv hozott létre; jelenleg intézkedések történnek az EUA nyilvántartások rendszerének és az EUA-kereskedéshez szükséges számlák megnyitási feltételeinek szigorítására. A piacok integritásának erősítése és hatékony működésük megőrzése érdekében – ideértve a kereskedési tevékenység átfogó felügyeletét – helyénvaló kiegészíteni a 2003/87/EK irányelvben hozott intézkedéseket, a kibocsátási egységek teljes mértékben ezen irányelv és a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló, 2003. január 28-i 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) hatókörébe utalásával ▐.

| (38) | A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy
  az EUMSZ 290. cikkével összhangban
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  az egyes fogalommeghatározások tartalmáról
  ; a kereskedés átláthatósági követelményeinek pontos jellemzőiről; a kereskedés előtti átláthatóság alóli mentesség részletes feltételeiről; a kereskedés utáni halasztott közzétételi mechanizmusokról; a kereskedés előtti átláthatósági kötelezettségek alkalmazásának kritériumairól a rendszeres internalizálók esetében; a konkrét, költségekkel kapcsolatos rendelkezésekről a piaci adatok rendelkezésre állása kapcsán; a hozzáférés megadásának vagy elutasításának kritériumairól a kereskedési helyszínek és a CCP-k között; és azoknak a feltételeknek a további meghatározásáról, amelyek alapján a befektetővédelem, a pénzügyi piacok szabályos működésének és integritásának veszélyeztetettsége, vagy az Unió pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitását fenyegető veszély esetén az EÉPH cselekvésére lehet szükség.
  Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten és különösen az EÉPH-val – megfelelő konzultációkat folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során gondoskodnia kell arról, hogy a vonatkozó dokumentumokat egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítsa az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy
  az EUMSZ 290. cikkével összhangban
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  az egyes fogalommeghatározások tartalmáról
  ; a kereskedés átláthatósági követelményeinek pontos jellemzőiről; a kereskedés előtti átláthatóság alóli mentesség részletes feltételeiről; a kereskedés utáni halasztott közzétételi mechanizmusokról; a kereskedés előtti átláthatósági kötelezettségek alkalmazásának kritériumairól a rendszeres internalizálók esetében; a konkrét, költségekkel kapcsolatos rendelkezésekről a piaci adatok rendelkezésre állása kapcsán; a hozzáférés megadásának vagy elutasításának kritériumairól a kereskedési helyszínek és a CCP-k között; és azoknak a feltételeknek a további meghatározásáról, amelyek alapján a befektetővédelem, a pénzügyi piacok szabályos működésének és integritásának veszélyeztetettsége, vagy az Unió pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitását fenyegető veszély esetén az EÉPH cselekvésére lehet szükség.
  Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten és különösen az EÉPH-val – megfelelő konzultációkat folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során gondoskodnia kell arról, hogy a vonatkozó dokumentumokat egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítsa az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

| (39) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges egységes feltételek biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni
  .
  A végrehajtási hatásköröknek ki kell terjednie
  a harmadik országbeli vállalkozások által nyújtott szolgáltatásokra vonatkozó harmadik országbeli jogi és felügyeleti keretrendszerek egyenértékűségével kapcsolatos
  határozat elfogadására, és azt
  a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (14) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(39)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges egységes feltételek biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni
  .
  A végrehajtási hatásköröknek ki kell terjednie
  a harmadik országbeli vállalkozások által nyújtott szolgáltatásokra vonatkozó harmadik országbeli jogi és felügyeleti keretrendszerek egyenértékűségével kapcsolatos
  határozat elfogadására, és azt
  a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (14) megfelelően kell gyakorolni.

| (40) | Mivel a tagállamok nem tudják megfelelően teljesíteni e rendelet céljait, nevezetesen a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos egységes előírások megállapítását a kereskedelmi adatok közzétételére, az ügyletek illetékes hatóságoknak való jelentésére, a származtatott termékek szervezett helyszíneken történő kereskedésére, az elszámolási lehetőségekhez való diszkriminációmentes hozzáférésre, a termékszintű beavatkozási és a pozíciómenedzselési hatáskörökre és a pozíciólimitekkel kapcsolatos jogosultságokra, a harmadik országbeli vállalkozások által végzett szolgáltatásokra és tevékenységekre vonatkozóan azon oknál fogva, hogy bár
  a nemzeti illetékes hatóságok kedvezőbb helyzetben vannak a piaci fejlemények figyelemmel kísérése szempontjából, a kereskedés átláthatóságával, az ügyletek bejelentésével, a származtatott termékek kereskedésével, valamint a termékek és módszerek kitiltásával kapcsolatos problémák átfogó hatását teljes egészében csak Unió-szintű összefüggésekben lehet észlelni, az Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(40)

Mivel a tagállamok nem tudják megfelelően teljesíteni e rendelet céljait, nevezetesen a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos egységes előírások megállapítását a kereskedelmi adatok közzétételére, az ügyletek illetékes hatóságoknak való jelentésére, a származtatott termékek szervezett helyszíneken történő kereskedésére, az elszámolási lehetőségekhez való diszkriminációmentes hozzáférésre, a termékszintű beavatkozási és a pozíciómenedzselési hatáskörökre és a pozíciólimitekkel kapcsolatos jogosultságokra, a harmadik országbeli vállalkozások által végzett szolgáltatásokra és tevékenységekre vonatkozóan azon oknál fogva, hogy bár
  a nemzeti illetékes hatóságok kedvezőbb helyzetben vannak a piaci fejlemények figyelemmel kísérése szempontjából, a kereskedés átláthatóságával, az ügyletek bejelentésével, a származtatott termékek kereskedésével, valamint a termékek és módszerek kitiltásával kapcsolatos problémák átfogó hatását teljes egészében csak Unió-szintű összefüggésekben lehet észlelni, az Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

| (41) | A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó technikai standardok biztosítják a betétesek, befektetők és fogyasztók megfelelő védelmét az egész Unióban. A hatékonyság érdekében célszerű, hogy az EÉPH, mint nagyon jelentős szakértelemmel rendelkező szerv, olyan szabályozás- és végrehajtás-technikai standardtervezeteket dolgozzon ki, amelyek nem igényelnek szakpolitikai döntéseket, és benyújtsa azokat a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(41)

A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó technikai standardok biztosítják a betétesek, befektetők és fogyasztók megfelelő védelmét az egész Unióban. A hatékonyság érdekében célszerű, hogy az EÉPH, mint nagyon jelentős szakértelemmel rendelkező szerv, olyan szabályozás- és végrehajtás-technikai standardtervezeteket dolgozzon ki, amelyek nem igényelnek szakpolitikai döntéseket, és benyújtsa azokat a Bizottsághoz.

| (42) | A Bizottság fogadja el azokat
  a szabályozástechnikai standardokat, amelyeket az EÉPH dolgoz ki az ügyletjelentések tartalmát és specifikációit,
  továbbá az Unión belül közvetlen, jelentős és előre látható hatást gyakorló származtatott szerződések típusait illetően, illetve annak meghatározásával kapcsolatosan, hogy a származtatott termékek egy adott, a 648/2012/EU rendelet szerint az elszámolási kötelezettség hatálya alá tartozó kategóriája vagy annak releváns alkategóriája tekintetében csak szervezett kereskedési helyszíneken lehet-e kereskedni,
  a csak szervezett kereskedési helyszíneken való kereskedést lehetővé tevő kötelezettség alá tartozó származtatott termékekre vonatkozó likviditási kritériumokat illetően, valamint a kérelmező harmadik országbeli vállalkozás által benyújtott bejegyzési kérelemben az EÉPH számára megadandó információkat illetően.
  A Bizottság
  az EUMSZ 290. cikke alapján, illetve az
  1095/2010/EU
  rendelet 10–14. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén
  fogadja el a szabályozástechnikai standardtervezeteket.


  ▐ |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság fogadja el azokat
  a szabályozástechnikai standardokat, amelyeket az EÉPH dolgoz ki az ügyletjelentések tartalmát és specifikációit,
  továbbá az Unión belül közvetlen, jelentős és előre látható hatást gyakorló származtatott szerződések típusait illetően, illetve annak meghatározásával kapcsolatosan, hogy a származtatott termékek egy adott, a 648/2012/EU rendelet szerint az elszámolási kötelezettség hatálya alá tartozó kategóriája vagy annak releváns alkategóriája tekintetében csak szervezett kereskedési helyszíneken lehet-e kereskedni,
  a csak szervezett kereskedési helyszíneken való kereskedést lehetővé tevő kötelezettség alá tartozó származtatott termékekre vonatkozó likviditási kritériumokat illetően, valamint a kérelmező harmadik országbeli vállalkozás által benyújtott bejegyzési kérelemben az EÉPH számára megadandó információkat illetően.
  A Bizottság
  az EUMSZ 290. cikke alapján, illetve az
  1095/2010/EU
  rendelet 10–14. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén
  fogadja el a szabályozástechnikai standardtervezeteket.

▐

| (44) | E rendelet előírásainak alkalmazását el kell halasztani annak érdekében, hogy az alkalmazhatósága összehangolt legyen az átdolgozott irányelv átültetett szabályainak alkalmazásával, és hogy elkészüljenek az alapvetően fontos végrehajtási intézkedések. A teljes szabályozási csomagot aztán ugyanattól az időponttól kezdődően kell alkalmazni. A végrehajtási intézkedésekhez szükséges felhatalmazás alkalmazása viszont nem halasztható el, hogy a lehető leghamarabb elkezdődhessenek a végrehajtási intézkedések megtervezéséhez és elfogadásához szükséges lépések. Ez a rendelet tiszteletben tartja a különösen az Európai Unió alapjogi chartája által elismert alapvető jogokat és elveket, főként a következőkre vonatkozó jogokat és elveket: |
| --- | --- |

(44)

E rendelet előírásainak alkalmazását el kell halasztani annak érdekében, hogy az alkalmazhatósága összehangolt legyen az átdolgozott irányelv átültetett szabályainak alkalmazásával, és hogy elkészüljenek az alapvetően fontos végrehajtási intézkedések. A teljes szabályozási csomagot aztán ugyanattól az időponttól kezdődően kell alkalmazni. A végrehajtási intézkedésekhez szükséges felhatalmazás alkalmazása viszont nem halasztható el, hogy a lehető leghamarabb elkezdődhessenek a végrehajtási intézkedések megtervezéséhez és elfogadásához szükséges lépések. Ez a rendelet tiszteletben tartja a különösen az Európai Unió alapjogi chartája által elismert alapvető jogokat és elveket, főként a következőkre vonatkozó jogokat és elveket:

| (45) | (Ez a rendelet tiszteletben tartja a különösen az Európai Unió alapjogi chartája által elismert alapvető jogokat és elveket, főként a következőkre vonatkozó jogokat és elveket: a személyes adatok védelme (8. cikk), a vállalkozás szabadsága (16. cikk), a fogyasztók védelme (38. cikk), a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jog (47. cikk), valamint a kétszeri eljárás alá vonás és a kétszeres büntetés tilalma (50. cikk), és a rendeletet ezekkel a jogokkal és elvekkel összhangban kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(45)

(Ez a rendelet tiszteletben tartja a különösen az Európai Unió alapjogi chartája által elismert alapvető jogokat és elveket, főként a következőkre vonatkozó jogokat és elveket: a személyes adatok védelme (8. cikk), a vállalkozás szabadsága (16. cikk), a fogyasztók védelme (38. cikk), a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jog (47. cikk), valamint a kétszeri eljárás alá vonás és a kétszeres büntetés tilalma (50. cikk), és a rendeletet ezekkel a jogokkal és elvekkel összhangban kell alkalmazni.

| (45a) | Az európai adatvédelmi biztossal konzultációt folytattak. |
| --- | --- |

(45a)

Az európai adatvédelmi biztossal konzultációt folytattak.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   CÍM

TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a rendelet egységes előírásokat állapít meg a következőkre:

| a) | kereskedési adatok közzététele a nyilvánosság számára; |
| --- | --- |

a)

kereskedési adatok közzététele a nyilvánosság számára;

| b) | ügyletjelentés az illetékes hatóságoknak; |
| --- | --- |

b)

ügyletjelentés az illetékes hatóságoknak;

| c) | származtatott termékek kereskedése szervezett helyszíneken; |
| --- | --- |

c)

származtatott termékek kereskedése szervezett helyszíneken;

| d) | megkülönböztetésmentes hozzáférés az elszámoláshoz és megkülönböztetésmentes hozzáférés a referenciaértékek kereskedéséhez; és |
| --- | --- |

d)

megkülönböztetésmentes hozzáférés az elszámoláshoz és megkülönböztetésmentes hozzáférés a referenciaértékek kereskedéséhez; és

| e) | az illetékes hatóságok és az EÉPH hatásköre termékszintű beavatkozásokra, valamint az EÉPH hatásköre a pozíciómenedzselésben és a pozíciólimitekre; |
| --- | --- |

e)

az illetékes hatóságok és az EÉPH hatásköre termékszintű beavatkozásokra, valamint az EÉPH hatásköre a pozíciómenedzselésben és a pozíciólimitekre;

| f) | befektetési szolgáltatások nyújtása harmadik országbeli, fiókteleppel nem rendelkező vállalkozások által. |
| --- | --- |

f)

befektetési szolgáltatások nyújtása harmadik országbeli, fiókteleppel nem rendelkező vállalkozások által.

(2)   Ezt a rendeletet
  a 2006/48/EK irányelv szerint engedélyezett hitelintézetekre és
  a .../.../EU [új MiFID] irányelv szerint engedélyezett ▐ befektetési vállalkozásokra
  – amennyiben a hitelintézet vagy befektetési vállalkozás egy vagy több befektetési szolgáltatást nyújt és/vagy befektetési tevékenységeket végez –,
  illetve a
  piacműködtetőkre
  kell alkalmazni.

(3)   E rendelet V. címe
  a 648/2012/EU
  rendelet
  [2. cikkének (8) bekezdése]
  szerinti összes pénzügyi szerződő félre, valamint
  a 648/2012/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdése b) pontjának
  hatálya alá tartozó nem pénzügyi szerződő felekre is alkalmazandó.

(4)   E rendelet VI. címe vonatkozik a központi szerződő felekre és a referenciaértékek tulajdonosi jogait gyakorló személyekre is.

(4a)
     
  E rendelet VII. címét szintén alkalmazni kell a 648/2012/EU rendelet 2. cikkének (8) bekezdésében meghatározott valamennyi pénzügyi szerződő félre.

(4b)
     
  E rendelet VIII. címét kell alkalmazni azokra a harmadik országbeli vállalkozásokra, amelyek nem valamely tagállamban lévő fióktelepen keresztül nyújtanak egy tagállamban befektetési szolgáltatásokat vagy végeznek befektetési tevékenységeket.

2. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

1.

A tagállamok a befektetési vállalkozások meghatározásába fölvehetnek jogi személyiséggel nem rendelkező vállalkozásokat is, amennyiben:

Amennyiben azonban természetes személy nyújt olyan szolgáltatásokat, amelyek magukban foglalják harmadik személyek pénzeszközeinek és átruházható értékpapírjainak tartását, ezen rendelet és a .../.../EU [új MiFID] irányelv alkalmazásában e személyt kizárólag akkor lehet befektetési vállalkozásnak tekinteni, ha a .../.../EU [új MiFID] irányelvben, az ezen rendeletben és a .../.../EU [új CRD] irányelvben meghatározott egyéb követelmények sérelme nélkül megfelel a következő feltételeknek:

2.

2a.

2b.

2c.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

10.

11.

12.

13.

14.

15.

16.

17.

18.

19.

20.

21.

▐

24.

25.

26.

26a.

27.

28.

28a.

29.

29a.

(2)   
  A .../.../EU [új MiFID] irányelv 4. cikkének (2) bekezdésében
  megadott fogalommeghatározások
  e rendeletre is alkalmazandók
  .

(3)   A Bizottság
  felhatalmazást kap, hogy az EÉPH-val való konzultációt követően
  – a 41. cikkel összhangban – felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek a piaci fejlődéshez való alkalmazkodás érdekében meghatározzák az (1) bekezdés
  3., 7., 10–16., 18–26a, 28. és 29. pontjában
  rögzített fogalommeghatározások
  bizonyos
  technikai elemeit.

2a. cikk

Rendszeres internalizálók kötelező igénybevétele OTC-kkel való kereskedés céljára

(1)
     
  Az olyan részvényekkel, letéti igazolásokkal, tőzsdén kereskedett alapokkal, certifikátokkal és más, hasonló pénzügyi eszközökkel kapcsolatos ügyleteket, amelyek a 648/2012/EU rendelet 3. cikke értelmében nem minősülnek csoporton belüli ügyleteknek, amelyek elérik az e rendelet 13. cikkében foglalt küszöbértékeket, és amelyeket nem valamely szabályozott piacon vagy MTF-en kötnek, rendszeres internalizáló útján kell megkötni, hacsak az ügylet nem tartalmazza az eszköz elsődleges kibocsátását. Ez a követelmény azokra az ügyletekre nem alkalmazandó, amelyek a 4. cikkben foglalt meghatározás szerint nagynak minősülnek.

(2)
     
  A szabályozott piacra bevezetett vagy közzétett tájékoztatóval rendelkező kötvényekkel és strukturált pénzügyi termékekkel, a kibocsátási egységekkel és az elszámolásra alkalmas vagy szabályozott piacra bevezetett, vagy MTF-en vagy OTF-en kereskedett, a 26. cikk szerinti kereskedési kötelezettség alá nem tartozó származtatott termékekkel kapcsolatos ügyleteket, amelyekre nem szabályozott kereskedési helyszínen, MTF-en, OTF-en vagy azokkal a 26. cikk (4) bekezdése értelmében egyenértékűnek tekintett, harmadik országbeli kereskedési helyszínen kerül sor, rendszeres internalizálón keresztül kell megkötni, hacsak az ügylet nem tartalmazza az eszköz elsődleges kibocsátását. Ez a követelmény azokra az ügyletekre nem alkalmazandó, amelyek a 8. cikkben foglalt meghatározás szerint nagynak minősülnek.

(3)
     
  Amennyiben az (1) vagy a (2) bekezdésben felsorolt pénzügyi eszközt szabályozott piacra vezetik be, vagy MTF-en vagy OTF-en kereskednek vele, és nem áll rendelkezésre rendszeres internalizáló, akkor az olyan ügyleteket, amelyek ad hoc jellegűek és rendszertelenek, le lehet bonyolítani tőzsdén kívül a rendszeres internalizáló igénybevétele nélkül, amennyiben:

| a) | az ügyletben részt vevő felek jogosult szerződő felek vagy szakmai ügyfelek; továbbá: |
| --- | --- |

a)

az ügyletben részt vevő felek jogosult szerződő felek vagy szakmai ügyfelek; továbbá:

| b) | az ügylet nagynak minősül; vagy |
| --- | --- |

b)

az ügylet nagynak minősül; vagy

| c) | nincs a 7., 8., 13. és 17. cikkben meghatározottaknak megfelelő likvid piac a kötvény vagy a kötvénytípus számára. |
| --- | --- |

c)

nincs a 7., 8., 13. és 17. cikkben meghatározottaknak megfelelő likvid piac a kötvény vagy a kötvénytípus számára.

II.   CÍM

ÁTLÁTHATÓSÁG A
  MULTILATERÁLIS RENDSZEREKKEL RENDELKEZŐ
  KERESKEDÉSI HELYSZÍNEKEN

1.   FEJEZET

ÁTLÁTHATÓSÁG A TŐKEINSTRUMENTUMOKNÁL

3. cikk

Kereskedés előtti átláthatósági követelmények a kereskedési helyszínek számára a részvények, letéti igazolások, tőzsdén kereskedett alapok, certifikátok és más, hasonló pénzügyi eszközök vonatkozásában

(1)   A szabályozott piacok, valamint az MTF-et ▐ működtető befektetési vállalkozások és piacműködtetők nyilvánosságra hozzák a
  szabályozott
  piacra bevezetett vagy MTF-en ▐ kereskedett részvényekre, letéti igazolásokra, tőzsdén kereskedett alapokra, certifikátokra és más, hasonló pénzügyi eszközökre rendszereiken keresztül meghirdetett mindenkori vételi és eladási árakat és az ezen árak mellett fennálló kereskedési szándékok mértékét. Ezt a követelményt a szándék érdemi jelzésére is alkalmazni kell. A szabályozott piacok, valamint az MTF-et ▐ működtető befektetési vállalkozások és piacműködtetők ezeket az információkat a szokásos kereskedési időben folyamatosan hozzáférhetővé teszik a nyilvánosság számára.

(2)   A szabályozott piacok, valamint az MTF-et ▐ működtető befektetési vállalkozások és piacműködtetők ésszerű üzleti feltételek mellett és megkülönböztetéstől mentesen hozzáférést biztosítanak a 13. cikk alapján a részvényekre, letéti igazolásokra, tőzsdén kereskedett alapokra, certifikátokra és más, hasonló pénzügyi termékekre adott jegyzéseik közzétételére kötelezett befektetési vállalkozások számára azon mechanizmusokhoz, amelyeket az első bekezdés szerinti információk közzétételére alkalmaznak.

4. cikk

A tőkeinstrumentumokra vonatkozó
  mentességek ▐

(1)   Az illetékes hatóságok a (3) bekezdésnek megfelelően meghatározott esetekben a piaci modell vagy a megbízások típusa vagy nagyságrendje alapján mentesíthetik a szabályozott piacokat, valamint az MTF-et ▐ működtető befektetési vállalkozásokat és piacműködtetőket a 3. cikk (1) bekezdésében említett információk közzétételére vonatkozó kötelezettség alól. Az illetékes hatóságok különösen a következők vonatkozásában tekinthetnek el az említett kötelezettségtől: ▐

| — | olyan megbízások, amelyek meghaladják az adott részvény, letéti igazolás, tőzsdén kereskedett alap, certifikát, vagy más, hasonló
  érintett
  pénzügyi eszköz szokásos piaci nagyságrendjét
  vagy |
| --- | --- |

—

olyan megbízások, amelyek meghaladják az adott részvény, letéti igazolás, tőzsdén kereskedett alap, certifikát, vagy más, hasonló
  érintett
  pénzügyi eszköz szokásos piaci nagyságrendjét
  vagy

| — | olyan kereskedési módszer, amely révén az árat egy másik rendszer által előállított referenciaár szerint határozzák meg, ahol a referenciaárat széles körben közzéteszik és azt a piaci résztvevők általában megbízható referenciaárnak tekintik
  . |
| --- | --- |

—

olyan kereskedési módszer, amely révén az árat egy másik rendszer által előállított referenciaár szerint határozzák meg, ahol a referenciaárat széles körben közzéteszik és azt a piaci résztvevők általában megbízható referenciaárnak tekintik
  .

(2)   Az illetékes hatóságoknak az (1) bekezdés szerinti mentességek engedélyezése előtt értesíteniük kell az EÉPH-t és más illetékes hatóságokat az egyes egyedi mentességi kérelmek szándékolt felhasználásáról, és ismertetniük kell azok működését. A mentesség engedélyezésének szándékáról szóló értesítést legalább
  négy
  hónappal a mentesség érvénybe lépése előtt el kell küldeni. Az értesítés kézhezvételétől számított
  két
  hónapon belül az EÉPH
  jogilag nem kötelező
  véleményt bocsát ki a szóban forgó illetékes hatóságnak, amelyben értékeli az adott mentesség összeegyeztethetőségét az (1) bekezdésben megállapított és a (3) bekezdés b) és c) pontja alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusban részletezett előírásokkal.
  Az illetékes hatóság kizárólag az EÉPH jogilag nem kötelező véleménye alapján adhat mentességet.
  Amennyiben egy másik tagállam illetékes hatósága nem ért egyet az illetékes hatóság által engedélyezett mentességgel, úgy az ügyet visszautalhatja az EÉPH elé, amely az 1095/2010/EU rendelet 19. cikke által ráruházott hatáskörrel összhangban járhat el. Az EÉPH figyelemmel kíséri a mentességek alkalmazását, és éves jelentést nyújt be a Bizottságnak azok gyakorlati felhasználásáról.

(2a)
     
  Az illetékes hatóság a (3) bekezdésben foglaltaknak megfelelően visszavonhatja az (1) bekezdés alapján megadott mentességet, ha úgy látja, hogy a mentességet nem eredeti céljának megfelelően alkalmazzák, vagy úgy véli, hogy a mentességet az ebben a cikkben foglalt szabályok megkerülésére használják.

A mentesség visszavonása előtt és amint lehetséges, az illetékes hatóság részletes indokolást adva értesíti szándékáról az EÉPH-t és a többi illetékes hatóságot. Az EÉPH a bejelentés kézhezvételét követő egy hónapon belül nem kötelező érvényű véleményt bocsát ki az adott illetékes hatóság számára. A vélemény átvétele után az illetékes hatóság hatályba lépteti határozatát.

(3)   A Bizottság – a 41. cikkel összhangban – felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén olyan intézkedéseket fogadhat el, amelyek meghatározzák:

| a) | minden érintett pénzügyieszköz-kategória tekintetében a vételi és eladási árfolyamok vagy a kijelölt árjegyző által adott jegyzések közzéteendő sávját, valamint az ilyen árfolyamok melletti kereskedési szándék közzéteendő mértékét; |
| --- | --- |

a)

minden érintett pénzügyieszköz-kategória tekintetében a vételi és eladási árfolyamok vagy a kijelölt árjegyző által adott jegyzések közzéteendő sávját, valamint az ilyen árfolyamok melletti kereskedési szándék közzéteendő mértékét;

| b) | minden érintett pénzügyieszköz-kategória tekintetében a megbízások azon nagyságrendjét vagy típusát, amelynél az (1) bekezdés alapján el lehet tekinteni a kereskedés előtti közzétételtől; |
| --- | --- |

b)

minden érintett pénzügyieszköz-kategória tekintetében a megbízások azon nagyságrendjét vagy típusát, amelynél az (1) bekezdés alapján el lehet tekinteni a kereskedés előtti közzétételtől;

| c) | a 3. cikkben foglalt, a kereskedés előtti közzétételre vonatkozó kötelezettség
  azon szabályozott piacok
  és MTF-ek
  kereskedési
  módszereire történő alkalmazását szolgáló részletes intézkedéseket
  , amelyek ▐
  minden érintett pénzügyieszköz-kategória esetében
  időszakos aukciókon
  vagy előre letárgyalt ügyletek révén
  kötnek ügyleteket. |
| --- | --- |

c)

a 3. cikkben foglalt, a kereskedés előtti közzétételre vonatkozó kötelezettség
  azon szabályozott piacok
  és MTF-ek
  kereskedési
  módszereire történő alkalmazását szolgáló részletes intézkedéseket
  , amelyek ▐
  minden érintett pénzügyieszköz-kategória esetében
  időszakos aukciókon
  vagy előre letárgyalt ügyletek révén
  kötnek ügyleteket.

(4)   Az illetékes hatóságok által a 2004/39/EK irányelv 29. cikkének (2) bekezdésével és 44. cikkének (2) bekezdésével, valamint az 1287/2006/EK bizottsági rendelet 18–20. cikkével összhangban a ... (16) előtt adott mentességeket az EÉPH ... (17)-ig felülvizsgálja. Az EÉPH véleményt bocsát ki a szóban forgó illetékes hatóságnak, amelyben értékeli az adott mentességek további összeegyeztethetőségét az ebben a rendeletben és az ezen rendelet szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban részletezett előírásokkal.

5. cikk

Kereskedés utáni átláthatósági követelmények a kereskedési helyszínek számára a részvények, letéti igazolások, tőzsdén kereskedett alapok, certifikátok és más, hasonló pénzügyi eszközök vonatkozásában

(1)   A szabályozott piacok, valamint az MTF-et ▐ működtető befektetési vállalkozások és piacműködtetők
  jóváhagyott közzétételi mechanizmuson (APA)
  keresztül nyilvánosságra hozzák a
  szabályozott
  piacra bevezetett vagy MTF-en ▐ kereskedett részvényekre, letéti igazolásokra, tőzsdén kereskedett alapokra, certifikátokra és más, hasonló pénzügyi eszközökre vonatkozóan végrehajtott ügyletek árát, volumenét és időpontját. A szabályozott piacok, valamint az MTF-et ▐ működtető befektetési vállalkozások és piacműködtetők minden ilyen ügylet adatait a valós időhöz technikailag lehető legközelebb eső időpontban teszik közzé.

(2)   A szabályozott piacok, valamint az MTF-et ▐ működtető befektetési vállalkozások és piacműködtetők ésszerű üzleti feltételek mellett és megkülönböztetéstől mentesen
  hatékony
  hozzáférést biztosítanak a 19. cikk alapján a részvényekre, letéti igazolásokra, tőzsdén kereskedett alapokra, certifikátokra és más, hasonló pénzügyi termékekre vonatkozó ügyleteik közzétételére kötelezett befektetési vállalkozások számára azon mechanizmusokhoz, amelyeket az (1) bekezdés szerinti információk közzétételére alkalmaznak.

6. cikk

Halasztott közzététel engedélyezése

(1)   Az illetékes hatóságok engedélyezhetik a szabályozott piacok számára, hogy az ügyletek adatait, azok típusától vagy nagyságrendjétől függően, halasztottan tegyék közzé. Az illetékes hatóságok különösen olyan ügyletek tekintetében engedélyezhetik a halasztott közzétételt, amelyek meghaladják az adott részvény, letéti igazolás, tőzsdén kereskedett alap, certifikát, vagy más, hasonló pénzügyi eszköz vagy az adott részvény-, letétiigazolás-, tőzsdénkereskedettalap-, certifikát-, vagy más, hasonló pénzügyieszköz-kategória szokásos piaci nagyságrendjét. A szabályozott piacoknak, valamint az MTF-et ▐ működtető befektetési vállalkozásoknak és piacműködtetőknek előzetes jóváhagyást kell szerezniük az illetékes hatóságoktól a kereskedés halasztott közzétételére javasolt mechanizmusokra, és ezeket a mechanizmusokat a piaci szereplőkkel és a nyilvánossággal világosan közölni kell. Az EÉPH figyelemmel kíséri a halasztott kereskedési közzétételek mechanizmusainak az alkalmazását, és éves jelentést nyújt be a Bizottságnak azok gyakorlati alkalmazásáról.

Amennyiben egy illetékes hatóság engedélyezi a késleltetett közzétételt, és egy másik tagállam illetékes hatósága ezzel nem ért egyet, vagy vitatja a megadott engedély tényleges alkalmazását, az illetékes hatóság visszautalhatja az ügyet az EÉPH elé, amely a 1095/2010/EU rendelet 19. cikke értelmében kapott felhatalmazás szerint járhat el.

(2)   A Bizottság – a 41. cikkel összhangban – felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén olyan intézkedéseket fogadhat el, amelyek meghatározzák:

| a) | minden érintett pénzügyieszköz-kategória tekintetében azokat az adatokat, amelyeket a szabályozott piacoknak, a befektetési vállalkozásoknak, ezen belül a rendszeres internalizálóknak, valamint az MTF-et ▐ működtető befektetési vállalkozásoknak és piacműködtetőknek meg kell adniuk a nyilvánosság számára közzéteendő információkban; |
| --- | --- |

a)

minden érintett pénzügyieszköz-kategória tekintetében azokat az adatokat, amelyeket a szabályozott piacoknak, a befektetési vállalkozásoknak, ezen belül a rendszeres internalizálóknak, valamint az MTF-et ▐ működtető befektetési vállalkozásoknak és piacműködtetőknek meg kell adniuk a nyilvánosság számára közzéteendő információkban;

| b) | minden érintett pénzügyieszköz-kategória tekintetében azokat a feltételeket, amelyek mellett egy szabályozott piac, a befektetési vállalkozás, ezen belül a rendszeres internalizáló vagy az MTF-et ▐ üzemeltető befektetési vállalkozás vagy piacműködtető számára megengedhető a kötések halasztott közzététele, valamint az azon ügyletek meghatározásakor alkalmazandó kritériumokat, amelyek esetében a nagyságrend vagy az érintett részvény, letéti igazolás, tőzsdén kereskedett alap, certifikát vagy más, hasonló pénzügyi eszköz típusa
  – ideértve likviditási profilját is –
  miatt engedélyezhető a halasztott közzététel. |
| --- | --- |

b)

minden érintett pénzügyieszköz-kategória tekintetében azokat a feltételeket, amelyek mellett egy szabályozott piac, a befektetési vállalkozás, ezen belül a rendszeres internalizáló vagy az MTF-et ▐ üzemeltető befektetési vállalkozás vagy piacműködtető számára megengedhető a kötések halasztott közzététele, valamint az azon ügyletek meghatározásakor alkalmazandó kritériumokat, amelyek esetében a nagyságrend vagy az érintett részvény, letéti igazolás, tőzsdén kereskedett alap, certifikát vagy más, hasonló pénzügyi eszköz típusa
  – ideértve likviditási profilját is –
  miatt engedélyezhető a halasztott közzététel.

2.   FEJEZET

ÁTLÁTHATÓSÁG A NEM-TŐKEINSTRUMENTUMOKNÁL

7. cikk

Kereskedés előtti átláthatósági követelmények a kereskedési helyszínek számára a kötvények, strukturált pénzügyi termékek, kibocsátási egységek és származtatott termékek vonatkozásában

(1)   A szabályozott piacok, valamint az MTF-et vagy OTF-et működtető befektetési vállalkozások és piacműködtetők a működtetett kereskedési rendszer alapján nyilvánosságra hozzák a szabályozott piacra bevezetett vagy közzétett tájékoztatóval rendelkező
  és kellően likvid
  kötvényekre és strukturált pénzügyi termékekre, a kibocsátási egységekre
  és a 24. cikkben említett kereskedési kötelezettségek hatálya alá tartozó
  származtatott termékekre vonatkozó, rendszereiken keresztül meghirdetett megbízások vagy jegyzések árait és az ezen árak mellett fennálló kereskedési szándékok mértékét. Ezt a követelményt a szándék érdemi jelzésére is alkalmazni kell. A szabályozott piacok, valamint az MTF-et vagy OTF-et működtető befektetési vállalkozások és piacműködtetők ezeket az információkat a szokásos kereskedési időben folyamatosan hozzáférhetővé teszik a nyilvánosság számára.
  Ez a közzétételi kötelezettség nem alkalmazandó a nem pénzügyi szerződő felek azon származékos ügyleteire, amelyek objektíven mérhető módon csökkentik az adott nem pénzügyi szerződő fél vagy a csoport kereskedelmi vagy likviditásfinanszírozási tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó kockázatokat.

Az első albekezdésben foglalt követelményeknek a kibocsátás és az ügylet nagyságrendjéhez kell igazodniuk, valamint figyelembe kell venniük mind a kibocsátó, mind a befektető érdekeit és a pénzügyi stabilitást. Az ebben a cikkben megállapított követelmények kizárólag azokra a pénzügyi eszközökre alkalmazandók, amelyek kellően likvidnek minősülnek, vagy amelyeknek van likvid piaca. Amennyiben az ügyletekről a jogosult szerződő felek és a szakmai ügyfelek között szóban születik megállapodás, a kereskedés előtti indikatív árakat az ügyleti árhoz olyan közel kell közzé tenni, amennyire a gyakorlatban lehetséges.

(2)   A szabályozott piacok, valamint az MTF-et vagy OTF-et működtető befektetési vállalkozások és piacműködtetők ésszerű üzleti feltételek mellett és megkülönböztetéstől mentesen
  tényleges
  hozzáférést biztosítanak a 17. cikk alapján a kötvényekre, strukturált pénzügyi termékekre, kibocsátási egységekre és származtatott termékekre adott jegyzéseik közzétételére kötelezett befektetési vállalkozások számára azon mechanizmusokhoz, amelyeket az első bekezdésben említett információk közzétételére alkalmaznak.

8. cikk

A nem tőkeeszközökre vonatkozó
  mentességek ▐

(1)   Az illetékes hatóságok a (4) bekezdésnek megfelelően meghatározott likviditási
  és más feltételek
  alapján a termékek bizonyos körét illetően ▐ a mentesíthetik a szabályozott piacokat, valamint az MTF-et vagy OTF-et működtető befektetési vállalkozásokat és piacműködtetőket a 7. cikk (1) bekezdésében említett információk közzétételére vonatkozó kötelezettség alól.

(2)   Az illetékes hatóságok az e cikk (4) bekezdésének megfelelően a megbízások típusa és nagyságrendje és a kereskedési módszer alapján mentesíthetik a szabályozott piacokat, valamint az MTF-et vagy OTF-et működtető befektetési vállalkozásokat és piacműködtetőket a 1. cikk (7) bekezdésében említett információk közzétételére vonatkozó kötelezettség alól. Az illetékes hatóságok a (4) bekezdésnek megfelelően a megbízások típusa és nagyságrendje és a kereskedési módszer alapján mentesíthetik a szabályozott piacokat, valamint az MTF-et vagy OTF-et működtető befektetési vállalkozásokat és piacműködtetőket a 7. cikk (1) bekezdésében említett információk közzétételére vonatkozó kötelezettség alól. Az illetékes hatóságok különösen olyan megbízások vonatkozásában tekinthetnek el az említett kötelezettségtől, amelyek meghaladják az adott kötvény, strukturált pénzügyi termék, kibocsátási egység vagy származtatott termék vagy az adott kötvény-, strukturáltpénzügyitermék-, kibocsátásiegység- vagy származtatotttermék-típus szokásos piaci nagyságrendjét.

(3)   Az illetékes hatóságoknak az (1) és a (2) bekezdés szerinti mentességek engedélyezése előtt értesíteniük kell az EÉPH-t és más illetékes hatóságokat az egyes mentességek szándékolt felhasználásáról, és ismertetniük kell azok működését. A mentesség engedélyezésének szándékáról szóló értesítést legalább
  négy
  hónappal a mentesség érvénybe lépése előtt el kell küldeni. Az értesítés kézhezvételétől számított
  két
  hónapon belül az EÉPH
  nem kötelező érvényű
  véleményt bocsát ki a szóban forgó illetékes hatóságnak, amelyben értékeli az egyes egyedi mentességi kérelmek összeegyeztethetőségét az (1) és a (2) bekezdésben megállapított és a (4) bekezdés b) pontja alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusban részletezett előírásokkal.
  Az illetékes hatóság kizárólag az EÉPH jogilag nem kötelező véleménye alapján adhat mentességet.
  Amennyiben egy másik tagállam illetékes hatósága nem ért egyet az illetékes hatóság által engedélyezett mentességgel, úgy az ügyet visszautalhatja az EÉPH elé, amely az 1095/2010/EU rendelet 19. cikke által ráruházott hatáskörrel összhangban járhat el. Az EÉPH figyelemmel kíséri a mentességek alkalmazását, és éves jelentést nyújt be a Bizottságnak azok gyakorlati felhasználásáról.

(3a)
     
  Az illetékes hatóság a (4) bekezdésben foglaltaknak megfelelően visszavonhatja az (1) bekezdés alapján megadott mentességet, ha úgy látja, hogy a mentességet nem eredeti céljának megfelelően alkalmazzák, vagy úgy véli, hogy a mentességet az ebben a cikkben foglalt szabályok megkerülésére használják.

A mentesség visszavonása előtt és amint lehetséges, az illetékes hatóság részletes indokolást adva értesíti szándékáról az EÉPH-t és a többi illetékes hatóságot. Az EÉPH a bejelentés kézhezvételét követő egy hónapon belül nem kötelező érvényű véleményt bocsát ki az adott illetékes hatóság számára. A vélemény átvétele után az illetékes hatóság hatályba lépteti határozatát.

(3b)
     
  Ha egy kötvény vagy kötvénykategória likviditása az (3c) bekezdés szerint meghatározott küszöb alá esik, a pénzügyi eszközzel való kereskedés egy vagy több helyszínének felügyeletét ellátó illetékes hatóság átmenetileg felfüggesztheti a 7. cikk (1) bekezdésében említett kötelezettségeket. A küszöböt objektív kritériumok alapján kell meghatározni.

A felfüggesztés három hónapot meg nem haladó kezdeti időszakra érvényes az érintett illetékes hatóság honlapján történő közzététel időpontjától számítva. A felfüggesztés további, egyenként három hónapot meg nem haladó időszakokra meghosszabbítható, amennyiben a felfüggesztés indoka továbbra is fennáll. A felfüggesztés automatikusan hatályát veszti, mennyiben azt bármely három hónapos időszak elteltével nem hosszabbítják meg.

A kötelezettségek e bekezdés szerinti felfüggesztése vagy felfüggesztésének meghosszabbítása előtt az érintett illetékes hatóság tájékoztatja az EÉPH-t a javaslatáról, amelyet részletes indokolás kísér. Az EÉPH a lehető leghamarabb véleményt bocsát ki az illetékes hatóság részére arról, hogy az e cikkben említett feltételek álláspontja szerint fennállnak-e.

(3c)
     
  Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki, amelyekben meghatározza az (1) bekezdésben említett likviditási küszöbérték kiszámításához alkalmazandó paramétereket és módszereket.

Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardok tervezetét ...-ig (18) benyújtja a Bizottságnak.

A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkében megállapított eljárással összhangban történő elfogadására.

A küszöbérték kiszámítására vonatkozó tagállami paramétereket és módszereket úgy kell meghatározni, hogy a küszöbérték elérésekor a bejelentő hatóság felügyelete alá tartozó kereskedési helyszíneken az érintett piaci eszköz tekintetében a forgalom átlagos szintjéhez viszonyítva jelentős forgalomesés következik be.

(4)   A Bizottság – a 41. cikkel összhangban – felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén olyan intézkedéseket fogadhat el, amelyek meghatározzák:

| a) | minden érintett pénzügyieszköz-kategória tekintetében a megbízások vagy jegyzések közzéteendő sávját, a közzéteendő árfolyamokat, valamint az ilyen árfolyamok melletti kereskedési szándék közzéteendő mértékét, a 7. cikk (1) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

a)

minden érintett pénzügyieszköz-kategória tekintetében a megbízások vagy jegyzések közzéteendő sávját, a közzéteendő árfolyamokat, valamint az ilyen árfolyamok melletti kereskedési szándék közzéteendő mértékét, a 7. cikk (1) bekezdésének megfelelően;

| aa) | a 7. cikk (1) bekezdésében és a 17. cikk (1) bekezdésében foglalt követelmények hozzáigazítását a kibocsátás és az ügylet nagyságrendjéhez, valamint az előre letárgyalt ügyletek esetében a kereskedés előtti indikatív árak közzétételéhez; és |
| --- | --- |

aa)

a 7. cikk (1) bekezdésében és a 17. cikk (1) bekezdésében foglalt követelmények hozzáigazítását a kibocsátás és az ügylet nagyságrendjéhez, valamint az előre letárgyalt ügyletek esetében a kereskedés előtti indikatív árak közzétételéhez; és

| b) | minden érintett pénzügyieszköz-kategória tekintetében azokat a feltételeket, amelyek mellett az (1) és a (2) bekezdéssel összhangban el lehet tekinteni a kereskedés előtti közzétételtől, a következők alapján:
  ▐






  iii. | a likviditási profil, beleértve a piaci szereplők számát és típusát az adott piacon és bármely más,
  adott pénzügyi eszköz likviditásának
  értékeléséhez fontos kritériumot; |
| --- | --- | --- |

b)

minden érintett pénzügyieszköz-kategória tekintetében azokat a feltételeket, amelyek mellett az (1) és a (2) bekezdéssel összhangban el lehet tekinteni a kereskedés előtti közzétételtől, a következők alapján:

▐

iii.

a likviditási profil, beleértve a piaci szereplők számát és típusát az adott piacon és bármely más,
  adott pénzügyi eszköz likviditásának
  értékeléséhez fontos kritériumot;

| iv. | a megbízások nagyságrendje és típusa
  különösen annak érdekében, hogy megfelelően különbséget lehessen tenni a lakossági és a többi piac között,
  valamint a pénzügyi eszköz kibocsátásának nagyságrendje és típusa. |
| --- | --- |

iv.

a megbízások nagyságrendje és típusa
  különösen annak érdekében, hogy megfelelően különbséget lehessen tenni a lakossági és a többi piac között,
  valamint a pénzügyi eszköz kibocsátásának nagyságrendje és típusa.

▐

9. cikk

Kereskedés utáni átláthatósági követelmények a kereskedési helyszínek számára a kötvények, strukturált pénzügyi termékek, kibocsátási egységek és származtatott termékek vonatkozásában

(1)   A szabályozott piacok, valamint az MTF-et vagy OTF-et működtető befektetési vállalkozások és piacműködtetők
  jóváhagyott közzétételi mechanizmuson keresztül
  nyilvánosságra hozzák a szabályozott piacra bevezetett vagy közzétett tájékoztatóval rendelkező kötvényekre és strukturált pénzügyi termékekre, a kibocsátási egységekre és
  a szabályozott
  piacra bevezetett vagy MTF-en vagy OTF-en kereskedett származtatott termékekre vonatkozóan végrehajtott ügyletek árát, volumenét és időpontját. A szabályozott piacok, valamint az MTF-et vagy OTF-et működtető befektetési vállalkozások és piacműködtetők minden ilyen ügylet adatait a valós időhöz technikailag lehető legközelebb eső időpontban teszik közzé.

(2)   A szabályozott piacok, valamint az MTF-et vagy OTF-et működtető befektetési vállalkozások és piacműködtetők ésszerű üzleti feltételek mellett és megkülönböztetéstől mentesen hozzáférést biztosítanak a 20. cikk alapján a kötvényekre, strukturált pénzügyi termékekre, kibocsátási egységekre és származtatott termékekre vonatkozó ügyleteik adatainak közzétételére kötelezett befektetési vállalkozások számára azon mechanizmusokhoz, amelyeket az első bekezdés szerinti információk közzétételére alkalmaznak.

10. cikk

Halasztott közzététel engedélyezése

(1)   Az illetékes hatóságok engedélyezhetik a szabályozott piacok, valamint az MTF-et vagy OTF-et működtető befektetési vállalkozások és piacműködtetők számára, hogy az ügyletek adatait, azok típusától vagy nagyságrendjétől,
  valamint a pénzügyi eszköz likviditási profiljától
  függően, halasztottan tegyék közzé. Az illetékes hatóságok különösen olyan ügyletek tekintetében engedélyezhetik a halasztott közzétételt, amelyek
  meghaladják a 100 000 EUR összeget, vagy amelyek
  meghaladják az adott kötvény, strukturált pénzügyi termék, kibocsátási egység vagy származtatott termék vagy az adott kötvény-, strukturáltpénzügyitermék-, kibocsátásiegység- vagy származtatotttermék-típus szokásos piaci nagyságrendjét,
  illetve amennyiben a likviditás a 8. cikk (3) bekezdés b) pontja szerint meghatározott küszöb alá esik
  .

(2)   A szabályozott piacoknak, valamint az MTF-et vagy OTF-et működtető befektetési vállalkozásoknak és piacműködtetőknek előzetes jóváhagyást kell szerezniük az illetékes hatóságoktól a kereskedés halasztott közzétételére javasolt mechanizmusokra, és ezeket a mechanizmusokat a piaci szereplőkkel és a befektetői nyilvánossággal világosan közölni kell. Az EÉPH figyelemmel kíséri a halasztott kereskedési közzétételek mechanizmusainak az alkalmazását, és éves jelentést nyújt be a Bizottságnak azok gyakorlati használatáról.

(3)   A Bizottság – a 41. cikkel összhangban – felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén olyan intézkedéseket fogadhat el, amelyek meghatározzák:

| a) | minden érintett pénzügyieszköz-kategória tekintetében azokat az adatokat, amelyeket a szabályozott piacoknak, a befektetési vállalkozásoknak, ezen belül a rendszeres internalizálóknak, valamint az MTF-et vagy OTF-et működtető befektetési vállalkozásoknak és piacműködtetőknek meg kell adniuk a nyilvánosság számára közzéteendő információkban; |
| --- | --- |

a)

minden érintett pénzügyieszköz-kategória tekintetében azokat az adatokat, amelyeket a szabályozott piacoknak, a befektetési vállalkozásoknak, ezen belül a rendszeres internalizálóknak, valamint az MTF-et vagy OTF-et működtető befektetési vállalkozásoknak és piacműködtetőknek meg kell adniuk a nyilvánosság számára közzéteendő információkban;

| b) | minden érintett pénzügyieszköz-kategória tekintetében azokat a feltételeket, amelyek mellett egy szabályozott piac, a befektetési vállalkozás, ezen belül a rendszeres internalizáló vagy az MTF-et vagy OTF-et üzemeltető befektetési vállalkozás vagy piacműködtető számára megengedhető a kötések halasztott közzététele, valamint az azon ügyletek meghatározásakor alkalmazandó kritériumokat, amelyek esetében a nagyságrend vagy az érintett kötvény, strukturált pénzügyi termék, kibocsátási egység vagy származtatott termék típusa miatt
  – a likviditási profilt is beleértve –
  engedélyezhető a halasztott közzététel és/vagy az ügylet nagyságrendjének elhagyása
  és/vagy az ügyletek összesítése
  . |
| --- | --- |

b)

minden érintett pénzügyieszköz-kategória tekintetében azokat a feltételeket, amelyek mellett egy szabályozott piac, a befektetési vállalkozás, ezen belül a rendszeres internalizáló vagy az MTF-et vagy OTF-et üzemeltető befektetési vállalkozás vagy piacműködtető számára megengedhető a kötések halasztott közzététele, valamint az azon ügyletek meghatározásakor alkalmazandó kritériumokat, amelyek esetében a nagyságrend vagy az érintett kötvény, strukturált pénzügyi termék, kibocsátási egység vagy származtatott termék típusa miatt
  – a likviditási profilt is beleértve –
  engedélyezhető a halasztott közzététel és/vagy az ügylet nagyságrendjének elhagyása
  és/vagy az ügyletek összesítése
  .

3.   FEJEZET

A KERESKEDÉSI ADATOK ELKÜLÖNÍTETT ÉS ÉSSZERŰ ÜZLETI ALAPON MEGVALÓSULÓ FELKÍNÁLÁSÁNAK KÖTELEZETTSÉGE

11. cikk

A kereskedés előtti és utáni adatok elkülönített elérhetőségének kötelezettsége

(1)   A szabályozott piacok, valamint az MTF-eket és
  adott esetben
  OTF-eket működtető piacműködtetők és befektetési vállalkozások a 3–10. cikkel összhangban közzétett információkat a kereskedés előtti és utáni átláthatósági adatok elkülönített felkínálásával elérhetővé teszik a nyilvánosság számára.

(2)   A Bizottság – a 41. cikkel összhangban –
  az EÉPH-val való konzultációt követően
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat
  ▐ fogad el, amelyek meghatározzák a kereskedés előtti és utáni átláthatósági adatok felkínálását, beleértve az (1) bekezdésben említett információk nyilvánosságra hozatalával kapcsolatban az adatok részletezettségének szintjét.

12. cikk

A kereskedés előtti és utáni adatok nyilvános elérhetőségének kötelezettsége, ésszerű üzleti alapon

(1)   A szabályozott piacok, valamint az MTF-ek és
  adott esetben
  az OTF-ek a 3–10. cikkel összhangban közzétett információkat ésszerű üzleti alapon elérhetővé teszik a nyilvánosság számára
  és tényleges, megkülönböztetésmentes hozzáférést biztosítanak azokhoz
  . Az információkat az ügylet közzététele után 15 perccel ingyenesen elérhetővé kell tenni.

(2)   A Bizottság – a 41. cikkel összhangban – olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el, amelyek tisztázzák, hogy mi az (1) bekezdésben említett információk nyilvánosságra hozatalának ésszerű üzleti alapja.

III.   CÍM

ÁTLÁTHATÓSÁG AZ OTC PIACON KERESKEDŐ BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK SZÁMÁRA, IDEÉRTVE A RENDSZERES INTERNALIZÁLÓKAT

13. cikk

A befektetési vállalkozások kötelezettsége kötelező érvényű jegyzések közzétételére

(1)   A részvények, letéti igazolások, tőzsdén kereskedett alapok, certifikátok és más, hasonló eszközök rendszeres internalizálóinak kötelező érvényű jegyzést kell közzétenniük azon, szabályozott piacra bevezetett vagy MTF-en ▐ kereskedett részvények, letéti igazolások, tőzsdén kereskedett alapok, certifikátok és más, hasonló eszközök tekintetében, amelyek vonatkozásában rendszeres internalizálóként működnek, és amelyek piaca likvid. Azon részvények, letéti igazolások, tőzsdén kereskedett alapok, certifikátok és más, hasonló eszközök esetében, amelyeknek nincs likvid piaca, a rendszeres internalizálók jegyzéseiket az ügyfelek kérésére adják meg.

(2)   E cikket és a 14., 15. és 16. cikket akkor kell a rendszeres internalizálókra alkalmazni, ha a szokásosat meg nem haladó piaci nagyságrendekben kereskednek. Azon rendszeres internalizálók, amelyek kizárólag a szokásos piaci értéket meghaladó nagyságrendekben kereskednek, nem tartoznak e cikk rendelkezéseinek hatálya alá.

(3)   A rendszeres internalizálók eldönthetik, hogy milyen nagyságrendet vagy nagyságrendeket jegyeznek. A minimális jegyzési nagyságrend legalább a részvény, letéti igazolás, tőzsdén kereskedett alap, certifikát vagy más, hasonló pénzügyi eszköz szokásos piaci nagyságrendjének 10 %-a. Egy adott részvény, letéti igazolás, tőzsdén kereskedett alap, certifikát vagy más, hasonló pénzügyi eszköz esetében minden egyes jegyzésnek tartalmaznia kell kötelező érvényű vételi és eladási árat vagy árakat, olyan nagyságrend vagy nagyságrendek tekintetében, amelyek elérhetik akár a részvények, letéti igazolások, tőzsdén kereskedett alapok, certifikátok vagy más, hasonló pénzügyi eszközök azon kategóriájának szokásos piaci nagyságrendjét is, amelyhez a pénzügyi eszköz tartozik. Az árnak vagy áraknak tükrözniük kell az adott részvény, letéti igazolás, tőzsdén kereskedett alap, certifikát vagy más, hasonló pénzügyi eszköz tekintetében uralkodó piaci feltételeket is.

(4)   A részvényeket, letéti igazolásokat, tőzsdén kereskedett alapokat, certifikátokat és más, hasonló pénzügyi eszközöket az adott pénzügyi eszköz tekintetében a piacon végrehajtott megbízások számtani átlagértéke alapján kategóriákba kell sorolni. A részvények, letéti igazolások, tőzsdén kereskedett alapok, certifikátok és más, hasonló pénzügyi eszközök adott kategóriájának szokásos nagyságrendje az adott kategóriába tartozó pénzügyi eszközök tekintetében a piacon végrehajtott megbízások számtani átlagértéke alapján jellemző nagyságrend.

(5)   A részvények, letéti igazolások, tőzsdén kereskedett alapok, certifikátok és más, hasonló pénzügyi eszközök piaca az Európai Unióban az adott pénzügyi eszköz tekintetében végrehajtott megbízásokat foglalja magában, kivéve a szokásos piaci nagyságrendet meghaladókat.

(6)   A 23. cikk meghatározásával összhangban minden egyes részvény, letéti igazolás, tőzsdén kereskedett alap, certifikát vagy más, hasonló pénzügyi eszköz likviditás szempontjából legfontosabb piacának illetékes hatósága – az adott pénzügyi eszköz tekintetében a piacon végrehajtott megbízások számtani átlagértéke alapján – legalább évente meghatározza azt az osztályt, amelybe a szóban forgó pénzügyi eszköz tartozik. Ezt az információt közzé kell tenni az összes piaci résztvevő számára,
  és továbbítani kell az EÉPH-nak, amely azt a honlapján közzéteszi
  .

(7)   A részvények, letéti igazolások, tőzsdén kereskedett alapok, certifikátok és más, hasonló pénzügyi eszközök hatékony értékelésének biztosítása érdekében, és maximalizálva a befektetési vállalkozások számára annak lehetőségét, hogy ügyfeleik számára a legjobb üzletet kössék, a Bizottság – a 41. cikkel összhangban – felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján olyan intézkedéseket fogad el, amelyek meghatározzák az (1) bekezdésben említett kötelező érvényű jegyzések közzétételével és a (2) bekezdésben említett szokásos piaci nagyságrenddel kapcsolatos elemeket.

14. cikk

Ügyfélmegbízások végrehajtása

(1)   A rendszeres internalizálók jegyzéseiket a szokásos kereskedési időben rendszeresen és folyamatosan közzéteszik. Jegyzéseiket jogosultak bármikor frissíteni. Lehetővé kell tenni számukra, hogy kivételes piaci feltételek esetén jegyzéseiket visszavonják.

A jegyzést a többi piaci résztvevő számára könnyen hozzáférhető módon, ésszerű üzleti alapon kell közzétenni.

(2)   A rendszeres internalizálóknak, miközben betartják
  a(z) .../.../EU
  [új MiFID] irányelv 27. cikkében megállapított rendelkezéseket, a megbízás kézhezvételének időpontjában jegyzett árfolyamon kell végrehajtaniuk az ügyfeleiktől olyan részvények, letéti igazolások, tőzsdén kereskedett alapok, certifikátok és más, hasonló pénzügyi eszközök vonatkozásában kapott megbízásokat, amelyek tekintetében rendszeres internalizálók.

E megbízásokat azonban indokolt esetben kedvezőbb árfolyamon is végrehajthatják, feltéve, hogy ez az árfolyam a piaci feltételekhez közeli nyilvános sávba tartozik.

(3)   A rendszeres internalizálók a szakmai ügyfelektől kapott megbízásaikat jegyzett árfolyamaiktól eltérő árfolyamokon a (2) bekezdésben megállapított követelmények teljesítése nélkül is végrehajthatják olyan ügyletek tekintetében, amelyeknél a több értékpapírral kapcsolatos teljesítés egyetlen ügylet része, vagy olyan megbízások tekintetében, amelyekre a folyó piaci ártól eltérő feltételek vonatkoznak.

(4)   Amennyiben azon rendszeres internalizáló, aki csak egy jegyzést tesz közzé, vagy akinek a legmagasabb jegyzése alacsonyabb, mint a szokásos piaci nagyságrend, ügyfelétől olyan nagyságrendre kap megbízást, amely a jegyzési nagyságrendnél nagyobb, de a szokásos piaci nagyságrendnél kisebb, dönthet úgy, hogy a megbízásnak teljesíti azt a részét is, amely meghaladja a jegyzési nagyságrendjét, feltéve, hogy azt a jegyzett árfolyamon teljesíti, kivéve ha az előző két bekezdés feltételei alapján ez másként is megengedett. Ha a rendszeres internalizáló különféle nagyságrendeket jegyez, és az ilyen nagyságrendek közötti nagyságrendre kap megbízást, és annak teljesítését választja, a megbízást
  a(z) .../.../EU
  [új MiFID] irányelv 28. cikkének rendelkezéseivel összhangban valamely jegyzett árfolyamán kell teljesítenie, kivéve ha az előző két albekezdésben megállapított feltételek alapján ez másként is megengedett.

(5)   A részvények, letéti igazolások, tőzsdén kereskedett alapok, certifikátok és más, hasonló pénzügyi eszközök hatékony értékelésének biztosítása érdekében, és maximalizálva a befektetési vállalkozások számára annak lehetőségét, hogy ügyfeleik számára a legjobb üzletet kössék, a Bizottság – a 41. cikkel összhangban – felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat
  ▐ fogad el, amelyek meghatározzák azon kritériumokat, amelyek alapján megállapítható, hogy az árfolyam mikor tartozik a piaci feltételekhez közeli nyilvános sávba, a (2) bekezdésben említettek szerint.

(6)   A Bizottság – a 41. cikkel összhangban –
  az EÉPH-val való konzultációt követően
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat
  ▐ fogad el, amelyek tisztázzák, hogy mi az (1) bekezdésében említett jegyzések nyilvánosságra hozatalának ésszerű üzleti alapja.

15. cikk

Az illetékes hatóságok kötelezettségei

Az illetékes hatóság ellenőrzi, hogy:

| a) | a befektetési vállalkozások rendszeresen frissítik-e a 13. cikknek megfelelően közzétett vételi és eladási árfolyamaikat, és olyan árfolyamokat tartanak-e fenn, amelyek tükrözik az uralkodó piaci feltételeket; |
| --- | --- |

a)

a befektetési vállalkozások rendszeresen frissítik-e a 13. cikknek megfelelően közzétett vételi és eladási árfolyamaikat, és olyan árfolyamokat tartanak-e fenn, amelyek tükrözik az uralkodó piaci feltételeket;

| b) | a befektetési vállalkozások betartják-e a 14. cikk (2) bekezdésében megállapított árjavításra vonatkozó feltételeket. |
| --- | --- |

b)

a befektetési vállalkozások betartják-e a 14. cikk (2) bekezdésében megállapított árjavításra vonatkozó feltételeket.

16. cikk

A jegyzésekhez való hozzáférés

(1)   A rendszeres internalizálók
  eldönthetik –
  kereskedelmi politikájuk alapján és objektív, megkülönböztetéstől mentes módon – hogy mely befektetőknek biztosítják a hozzáférést jegyzéseikhez. E célból egyértelmű szabályokat kell meghatározni a jegyzésekhez való hozzáférésre. A rendszeres internalizálók elutasíthatják az üzleti kapcsolat felvételét, vagy megszakíthatják üzleti kapcsolataikat a befektetőkkel olyan üzleti megfontolások alapján, mint a befektető hitelképessége, a partnerkockázat és az ügylet végleges teljesítése.

(2)   Az egy ügyféllel kötött ügyletek halmozásával kapcsolatos kockázat csökkentése érdekében a rendszeres internalizálók megkülönböztetéstől mentesen
  korlátozhatják
  az egy ügyféllel a közzétett feltételeknek megfelelően kötött ügyletek számát. Megkülönböztetéstől mentesen
  korlátozhatják a(z) .../.../EU
  [új MiFID] irányelv 28. cikkének rendelkezéseivel összhangban a különböző ügyfelekkel egy időben kötött ügyletek számát
  is
  , azzal a feltétellel, hogy ez csak akkor megengedhető, ha az ügyfelek által adott megbízások száma és/vagy nagyságrendje lényegesen meghaladja a szokásos mértéket.

(3)   A részvények, letéti igazolások, tőzsdén kereskedett alapok, certifikátok és más, hasonló pénzügyi eszközök hatékony értékelésének biztosítása érdekében, és maximalizálva a befektetési vállalkozások számára annak lehetőségét, hogy ügyfeleik számára a legjobb üzletet kössék, a Bizottság – a 41. cikkel összhangban –
  az EÉPH-val való konzultációt követően
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat
  ▐ fogadhat el, amelyek meghatározzák:

| a) | azon kritériumokat, amelyek alapján megállapítható, hogy a jegyzést rendszeresen és folyamatosan közzéteszik-e, és könnyen hozzáférhető-e, valamint azon eszközöket, amelyekkel a befektetési vállalkozás megfelelhet a jegyzései közzétételére vonatkozó kötelezettségének, a következő lehetőségek révén:






  i. | bármely olyan szabályozott piac rendszerein keresztül, amelyre az adott eszközt bevezették; |
| --- | --- | --- |

a)

azon kritériumokat, amelyek alapján megállapítható, hogy a jegyzést rendszeresen és folyamatosan közzéteszik-e, és könnyen hozzáférhető-e, valamint azon eszközöket, amelyekkel a befektetési vállalkozás megfelelhet a jegyzései közzétételére vonatkozó kötelezettségének, a következő lehetőségek révén:

i.

bármely olyan szabályozott piac rendszerein keresztül, amelyre az adott eszközt bevezették;

| ii. | jóváhagyott közzétételi mechanizmuson keresztül; |
| --- | --- |

ii.

jóváhagyott közzétételi mechanizmuson keresztül;

| iii. | saját mechanizmuson keresztül; |
| --- | --- |

iii.

saját mechanizmuson keresztül;

| b) | azon kritériumokat, amelyek alapján megállapítható, hogy melyek azok az ügyletek, amelyeknek több értékpapírral történő teljesítése egyetlen ügylet része, illetve melyek azok a megbízások, amelyek a folyó piaci árfolyamtól eltérő feltételek alá tartoznak; |
| --- | --- |

b)

azon kritériumokat, amelyek alapján megállapítható, hogy melyek azok az ügyletek, amelyeknek több értékpapírral történő teljesítése egyetlen ügylet része, illetve melyek azok a megbízások, amelyek a folyó piaci árfolyamtól eltérő feltételek alá tartoznak;

| c) | azon kritériumokat, amelyek alapján megállapítható, hogy mi tekinthető olyan kivételes piaci körülménynek, ami lehetővé teszi a jegyzés visszavonását, valamint a jegyzések aktualizálásának feltételeit; |
| --- | --- |

c)

azon kritériumokat, amelyek alapján megállapítható, hogy mi tekinthető olyan kivételes piaci körülménynek, ami lehetővé teszi a jegyzés visszavonását, valamint a jegyzések aktualizálásának feltételeit;

| d) | azon kritériumokat, amelyek alapján megállapítható, hogy az ügyfelek által indított megbízások száma és/vagy volumene mikor haladja meg jelentősen a 16. cikk (2) bekezdésében említett szokásos mértéket; |
| --- | --- |

d)

azon kritériumokat, amelyek alapján megállapítható, hogy az ügyfelek által indított megbízások száma és/vagy volumene mikor haladja meg jelentősen a 16. cikk (2) bekezdésében említett szokásos mértéket;

| e) | azon kritériumokat, amelyek alapján megállapítható, hogy az árak a 14. cikk (2) bekezdésében említett szerint mikor tartoznak a piaci feltételekhez közeli nyilvános sávba. |
| --- | --- |

e)

azon kritériumokat, amelyek alapján megállapítható, hogy az árak a 14. cikk (2) bekezdésében említett szerint mikor tartoznak a piaci feltételekhez közeli nyilvános sávba.

17. cikk

Kötelező érvényű jegyzések közzétételére vonatkozó kötelezettség a kötvények, strukturált pénzügyi termékek, kibocsátási egységek és származtatott termékek vonatkozásában

(1)   A rendszeres internalizálóknak kötelező érvényű jegyzéseket kell adniuk a szabályozott piacra bevezetett vagy közzétett tájékoztatóval rendelkező kötvényekre és strukturált pénzügyi termékekre, a kibocsátási egységekre és az elszámolásra alkalmas, vagy szabályozott piacra bevezetett, vagy MTF-en vagy OTF-en kereskedett származtatott termékekre,
  amelyek vonatkozásában rendszeres internalizálóként működnek, és amelyek piaca a 7. és 8. cikkben meghatározottaknak megfelelően likvid,
  amennyiben a következő feltételek teljesülnek:

| a) | a rendszeres internalizálót ügyfele kéri fel a jegyzésre; |
| --- | --- |

a)

a rendszeres internalizálót ügyfele kéri fel a jegyzésre;

| b) | a rendszeres internalizáló beleegyezik a jegyzésbe. |
| --- | --- |

b)

a rendszeres internalizáló beleegyezik a jegyzésbe.

(1a)
     
  Az (1) bekezdésben előírt kötelezettséget a 7. cikk (1) bekezdésének és a 8. cikk (4) bekezdés aa) pontjának megfelelően méretezik, és ez alól a 8. cikk (4) bekezdés b) pontjában meghatározott feltételek teljesülése esetén mentességet lehet kapni.

(1b)
     
  A rendszeres internalizálók a piaci körülményekben bekövetkezett változásokra reagálva, illetve a hibák kijavítása érdekében bármikor frissíthetik jegyzéseiket. Kivételes piaci feltételek esetén jegyzéseiket vissza is vonhatják.

(2)   A rendszeres internalizálók az (1) bekezdés alapján adott a kötelező érvényű jegyzést –
  amennyiben a jegyzésben szereplő nagyságrend a pénzügyi eszközre jellemző nagyságrenddel egyenlő vagy annál kisebb
  – kereskedelmi politikájuk alapján és objektív, megkülönböztetéstől mentes módon a befektetési vállalkozás más ügyfelei számára is rendelkezésre bocsátják.
  A rendszeres internalizálók elutasíthatják az üzleti kapcsolat felvételét, vagy megszakíthatják üzleti kapcsolataikat a befektetőkkel olyan üzleti megfontolások alapján, mint a befektető hitelképessége, a partnerkockázat és az elszámolási kockázat.

(3)   
  A rendszeres internalizálók
  vállalják, hogy minden olyan ügyféllel ügyletet kötnek, akinek a jegyzést a
  kereskedelmi politikájuk
  szerint rendelkezésére bocsátották, amennyiben a jegyzésben szereplő nagyságrend
  a pénzügyi
  eszközre jellemző nagyságrenddel egyenlő vagy annál kisebb.

(4)   A rendszeres internalizálók megkülönböztetéstől mentesen és átláthatóan
  korlátozhatják
  azoknak az ügyleteknek a számát, amelyek megkötését bármely adott jegyzés alapján az ügyfelekkel vállalják.

(5)   Az (1) bekezdés alapján,
  illetve a (2)
  és (3) bekezdésben említett vagy annál kisebb nagyságrendben megadott jegyzést a többi piaci résztvevő számára könnyen hozzáférhető módon, ésszerű üzleti alapon kell közzétenni.

(6)   A jegyzéseknek biztosítaniuk kell, hogy a vállalkozás
  adott esetben
  teljesítse
  a(z) .../.../EU
  [új MiFID] irányelv 27. cikke szerinti kötelezettségeit, és tükrözniük kell az érvényben lévő piaci feltételeket azoknak az áraknak a tekintetében, amelyeken az ugyanolyan vagy hasonló eszközök tekintetében ügyleteket kötnek a szabályozott piacokon, MTF-eken vagy OTF-eken.

18. cikk

Monitoring az EÉPH részéről

(1)   Az illetékes hatóságok és az EÉPH figyelemmel kíséri
  a 17. cikk
  alkalmazását azoknak a nagyságrendeknek a tekintetében, amelyeken a befektetési vállalkozás a jegyzéseket ügyfelei, és a vállalkozás más kereskedési tevékenysége kapcsán más piaci szereplők rendelkezésére bocsátotta, valamint azt, hogy a jegyzések milyen mértékben tükrözik az érvényben lévő piaci feltételeket az ugyanolyan vagy hasonló eszközök tekintetében szabályozott piacokon, MTF-eken vagy OTF-eken kötött ügyletekhez képest. Az EÉPH ...-ig (19) jelentést tesz a Bizottságnak
  e
  cikk alkalmazásáról. A 17. cikk (3) bekezdésében említett küszöbértéket éppen meghaladó vagy az érvényben lévő piaci feltételeken kívül eső jelentős jegyzési és kereskedési tevékenység esetén
  az EÉPH-nek
  a jelentést e határidő előtt kell
  megtennie
  a Bizottság felé.

(2)   A Bizottság – a 41. cikkel összhangban –
  az EÉPH-val való konzultációt követően
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat
  ▐ fogad el, amelyek meghatározzák a 17. cikk
  (2) és
  (3) bekezdésében említett
  pénzügyi eszközre jellemző
  azon nagyságrendeket, amelyeknél a vállalkozásnak minden
  más ügyfél rendelkezésére kell bocsátania a kötelező érvényű jegyzéseket,
  és
  vállalnia kell
  , hogy minden olyan ügyféllel ügyletet
  köt
  , amelynek a jegyzést a rendelkezésére bocsátotta.
  Mindaddig, amíg felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján nem határoznak meg magasabb küszöbértéket egy adott pénzügyi eszközre vonatkozóan, a pénzügyi eszközre jellemző nagyságrendet 100 000 EUR-ban határozzák meg.

(3)   A Bizottság – a 41. cikkel összhangban –
  olyan
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat ▐ fogad
  el, amelyek tisztázzák, hogy mi a 17. cikk (5) bekezdésben említett jegyzékek nyilvánosságra hozatalának ésszerű üzleti alapja.

19. cikk

Kereskedés utáni közzététel a befektetési vállalkozások, ezen belül a rendszeres internalizálók által a részvények, letéti igazolások, tőzsdén kereskedett alapok, certifikátok és más, hasonló pénzügyi eszközök vonatkozásában

(1)   Azok a befektetési vállalkozások, amelyek akár saját számlára, akár ügyfeleik nevében ügyleteket kötnek szabályozott piacra bevezetett vagy MTF-en ▐ kereskedett részvények, letéti igazolások, tőzsdén kereskedett alapok, certifikátok és más, hasonló pénzügyi eszközök tekintetében,
  a valós időhöz technikailag lehető legközelebb eső időpontban
  , nyilvánosságra hozzák ezeknek az ügyleteknek a volumenét és árfolyamát, valamint az ügyletkötés időpontját. Ezeket az információkat jóváhagyott közzétételi mechanizmuson keresztül kell nyilvánosságra hozni.

(2)   Az (1) bekezdés szerint közzétett információk és a közzétételi határidők megfelelnek a 6. cikk alapján elfogadott követelményeknek. Amennyiben a 6. cikk alapján elfogadott intézkedések a részvények, letéti igazolások, tőzsdén kereskedett alapok, certifikátok és más, hasonló pénzügyi eszközök egyes ügyletkategóriái vonatkozásában halasztott bejelentésről rendelkeznek, úgy e lehetőség akkor is vonatkozik ezen ügyletekre, ha azokat szabályozott piacokon
  vagy
  MTF-eken ▐ kívül hajtják végre.

(3)   A Bizottság – a 41. cikkel összhangban – felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat
  ▐ fogadhat el, amelyek meghatározzák a következőket:

| a) | az e cikk szerint közzétett kötések különböző típusainak azonosítóit, különbséget téve azok között, amelyeket elsősorban az eszközök értékeléséhez kapcsolódó tényezők határoznak meg és azok között, amelyeket más tényezők határoznak meg; |
| --- | --- |

a)

az e cikk szerint közzétett kötések különböző típusainak azonosítóit, különbséget téve azok között, amelyeket elsősorban az eszközök értékeléséhez kapcsolódó tényezők határoznak meg és azok között, amelyeket más tényezők határoznak meg;

| b) | az (1) bekezdés szerinti kötelezettség elemeit olyan ügyletek esetében, amelyek az említett pénzügyi eszközök biztosítéki, kölcsönzési vagy más célú felhasználásával járnak, ha a pénzügyi eszközök cseréjét az eszköz folyó piaci értékelésétől eltérő tényezők határozzák meg. |
| --- | --- |

b)

az (1) bekezdés szerinti kötelezettség elemeit olyan ügyletek esetében, amelyek az említett pénzügyi eszközök biztosítéki, kölcsönzési vagy más célú felhasználásával járnak, ha a pénzügyi eszközök cseréjét az eszköz folyó piaci értékelésétől eltérő tényezők határozzák meg.

20. cikk

Kereskedés utáni közzététel a befektetési vállalkozások, ezen belül a rendszeres internalizálók által a kötvények, strukturált pénzügyi termékek, kibocsátási egységek és származtatott termékek vonatkozásában

(1)   Azok a befektetési vállalkozások, amelyek akár saját számlára, akár ügyfeleik nevében ügyleteket kötnek szabályozott piacra bevezetett vagy közzétett tájékoztatóval rendelkező kötvények és strukturált pénzügyi termékek, kibocsátási egységek és a 648/2012/EU rendelet
  5. cikkének (2) bekezdésével
  összhangban elszámolásra alkalmas ▐, vagy szabályozott piacra bevezetett, vagy MTF-en vagy OTF-en kereskedett származtatott termékek tekintetében, nyilvánosságra hozzák ezeknek az ügyleteknek a volumenét és árfolyamát, valamint az ügyletkötés időpontját. Ezeket az információkat jóváhagyott közzétételi mechanizmuson keresztül kell nyilvánosságra hozni.

(2)   Az (1) bekezdés szerint közzétett információk és a közzétételi határidők megfelelnek a 10. cikk alapján elfogadott követelményeknek. Amennyiben a 10. cikk alapján elfogadott intézkedések a kötvények, strukturált pénzügyi termékek, kibocsátási egységek vagy származtatott termékek egyes ügyletkategóriái vonatkozásában halasztott
  és/vagy összevont
  bejelentésről
  és/vagy az ügylet nagyságrendjének elhagyásáról
  rendelkeznek, úgy e lehetőség akkor is vonatkozik ezen ügyletekre, ha azokat szabályozott piacokon, MTF-eken vagy OTF-eken kívül hajtják végre.

(3)   A Bizottság – a 41. cikkel összhangban – felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat
  fogadhat el, amelyek meghatározzák a következőket:

| a) | az e cikk szerint közzétett kötések különböző típusainak azonosítóit, különbséget téve azok között, amelyeket elsősorban az eszközök értékeléséhez kapcsolódó tényezők határoznak meg és azok között, amelyeket más tényezők határoznak meg; |
| --- | --- |

a)

az e cikk szerint közzétett kötések különböző típusainak azonosítóit, különbséget téve azok között, amelyeket elsősorban az eszközök értékeléséhez kapcsolódó tényezők határoznak meg és azok között, amelyeket más tényezők határoznak meg;

| b) | az (1) bekezdés szerinti kötelezettség meghatározásának kritériumait olyan ügyletek esetében, amelyek az említett pénzügyi eszközök biztosítéki, kölcsönzési vagy más célú felhasználásával járnak, ha a pénzügyi eszközök cseréjét az eszköz folyó piaci értékelésétől eltérő tényezők határozzák meg. |
| --- | --- |

b)

az (1) bekezdés szerinti kötelezettség meghatározásának kritériumait olyan ügyletek esetében, amelyek az említett pénzügyi eszközök biztosítéki, kölcsönzési vagy más célú felhasználásával járnak, ha a pénzügyi eszközök cseréjét az eszköz folyó piaci értékelésétől eltérő tényezők határozzák meg.

IV.   CÍM

ÜGYLETJELENTÉS

21. cikk

A piacok integritásának fenntartására vonatkozó kötelezettség

Az 1095/2010/EU rendelet 31. cikkének megfelelően az EÉPH által koordinált illetékes hatóságok a(z) .../.../EU [új MAR] rendelet rendelkezéseinek érvényesítésére vonatkozó felelősség megosztásának sérelme nélkül figyelemmel kísérik a befektetési vállalkozások tevékenységét annak biztosítására, hogy becsületesen, tisztességesen, hivatásszerűen és a piac integritását elősegítő módon járjanak el.

22. cikk

Nyilvántartás-vezetési kötelezettség

(1)   A befektetési vállalkozás legalább öt éven át megőrzi az illetékes hatóság számára a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos valamennyi ügyletére vonatkozó lényeges adatokat, függetlenül attól, hogy saját számlára vagy ügyfél nevében kereskedett-e. Az ügyfelek nevében végzett ügyletek esetén a nyilvántartásoknak tartalmazniuk kell az ügyfél azonosítására vonatkozó összes információt és adatot, valamint a 2005/60/EK tanácsi irányelv alapján előírt információkat. Az 1095/2010/EU rendelet 35. cikkében megállapított eljárásnak és feltételeknek megfelelően az EÉPH hozzáférést kérhet ezekhez az információkhoz.

(2)   Egy szabályozott piac, MTF vagy OTF működtetője legalább öt éven át megőrzi az illetékes hatóság számára a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos, rendszerein keresztül meghirdetett összes megbízásra vonatkozó lényeges adatokat. A nyilvántartások tartalmazzák a 23. cikk (1) és (3) bekezdésének alkalmazásához szükséges összes adatot. Az EÉPH szerepe az, hogy megkönnyítse és koordinálja az illetékes hatóságok hozzáférését az e bekezdés rendelkezései szerinti információkhoz.

23. cikk

Ügyletjelentési kötelezettség

(1)   Azok a befektetési vállalkozások, amelyek pénzügyi eszközök tekintetében ügyleteket hajtanak végre, az ilyen ügyletek adatairól a lehető leghamarabb, de legkésőbb a következő munkanap zárásáig jelentést tesznek az illetékes hatóságnak. Az illetékes hatóságok
  a(z) .../.../EU
  [új MiFID] irányelv 89. cikkének megfelelően megalkotják a szükséges megoldásokat annak biztosítására, hogy
  az EÉPH és
  az adott pénzügyi eszközök likviditása szempontjából legfontosabb piac illetékes hatósága is megkapja ezeket az információkat.

(2)   
  Az (1) bekezdés a következő pénzügyi eszközökre alkalmazandó, amikor azokkal a kereskedési helyszíneken kívül kereskednek:

| a) | pénzügyi eszközök, amelyekkel egy kereskedési helyszínen kereskednek; |
| --- | --- |

a)

pénzügyi eszközök, amelyekkel egy kereskedési helyszínen kereskednek;

| b) | pénzügyi eszközök, amelyek alapjául egy kereskedési helyszínen kereskedett pénzügyi eszköz szolgál; továbbá |
| --- | --- |

b)

pénzügyi eszközök, amelyek alapjául egy kereskedési helyszínen kereskedett pénzügyi eszköz szolgál; továbbá

| c) | pénzügyi eszközök, amelyek alapjául egy kereskedési helyszínen kereskedett pénzügyi eszközből álló index vagy kosár szolgál. |
| --- | --- |

c)

pénzügyi eszközök, amelyek alapjául egy kereskedési helyszínen kereskedett pénzügyi eszközből álló index vagy kosár szolgál.

(3)   A jelentéseknek adatokat kell szolgáltatniuk különösen a vásárolt vagy eladott eszközök
  típusáról, kategóriájáról
  , nevéről és számáról, a végrehajtás mennyiségéről, dátumáról és idejéről, az ügyleti árakról, tartalmazniuk kell azoknak az ügyfeleknek a megjelölését, amelyek nevében a befektetési vállalkozás az adott ügyletet végrehajtotta, a befektetési vállalkozáson belül a befektetési döntésért és az ügylet végrehajtásáért felelős személyeknek és a használt számítógépes algoritmusoknak a megjelölését, és az érintett befektetési vállalkozások azonosításának módját,
  valamint egy állampapír-kibocsátó által kibocsátott részvénnyel vagy állampapír-állománnyal kapcsolatos, a 236/2012/EU rendelet 3. cikk szerinti short ügylet azonosításának módját
  . Azoknál az ügyleteknél, amelyeket nem egy szabályozott piacon, MTF-en vagy OTF-en hajtottak végre, a jelentéseknek tartalmazniuk kell az ügyletek típusait azonosító megjelöléseket is, a 19. cikk (3) bekezdésének a) pontja és a 20. cikk (3) bekezdésének a) pontja alapján elfogadandó intézkedéseknek megfelelően.
  A származtatott ügyletekre vonatkozóan a jelentésekben fel kell tüntetni, hogy az ügylet a(z) .../.../EU (EMIR) rendelet 59. cikkének megfelelően objektíven mérhető módon csökkenti-e kockázatokat.

(4)   Azoknak a befektetési vállalkozásoknak, amelyek megbízásokat továbbítanak, a
  típus, kategória,
  megbízás továbbításakor meg kell adniuk az (1) és (3) bekezdés alkalmazásában megkövetelt összes adatot. Ahelyett, hogy megjelölné azokat az ügyfeleket, amelyek nevében a befektetési vállalkozás az adott ügyletet továbbította, vagy megjelölnék a befektetési vállalkozáson belül a befektetési döntésért és az ügylet végrehajtásáért felelős személyeket és a használt számítógépes algoritmusokat, a befektetési vállalkozás választhatja azt a lehetőséget is, hogy a továbbított megbízást az (1) bekezdésben foglalt előírások szerint jelenti.

(5)   A szabályozott piac, MTF vagy OTF működtetője azokról az ügyletekről tesz jelentést, amelyeket a platformján kereskedett eszközökben, rendszerein keresztül olyan vállalkozás hajt végre, amely az (1) és a (3) bekezdés szerint nem tartozik ennek a rendeletnek a hatálya alá.

(5a)
     
  Az ügyfelek (3) és (4) bekezdés szerinti megjelölésének bejelentésére a befektetési vállalkozások egy, az ügyfelek jogi személyként való azonosítására létrehozott, 20 jegyű alfanumerikus kódból álló jogi személyi azonosítót használnak.

Az EÉPH iránymutatásokat dolgoz ki annak biztosítása érdekében, hogy a jogi személyi azonosítók Unión belüli alkalmazása megfeleljen a nemzetközi előírásoknak, különösen pedig a Pénzügyi Stabilitási Tanács által lefektetett előírásoknak.

(6)   A bejelentéseket az illetékes hatóságnak vagy maga a befektetési vállalkozás teszi meg, vagy a nevében eljáró jóváhagyott jelentési mechanizmus (ARM), vagy az a szabályozott piac, MTF vagy OTF, amelynek rendszerein keresztül az ügylet megtörtént. A vételi és eladási ajánlatok egyeztetésére vagy bejelentésére szolgáló rendszereket – ideértve a 648/2012/EU rendelet VI. címével összhangban bejegyzett vagy elismert kereskedési adattárakat –, az illetékes hatóság jóváhagyott jelentési mechanizmusként (ARM) fogadhatja el. Amennyiben az ügyleteket szabályozott piac, MTF, OTF, vagy ARM jelenti az illetékes hatóságnak, úgy el lehet tekinteni a befektetési vállalkozásra vonatkozó, a (1) bekezdésben megállapított kötelezettségtől. Amennyiben az ügyleteket a 648/2012/EU rendelet jóváhagyott jelentési mechanizmusként elfogadott 9.
  cikkével összhangban egy kereskedési adattárnak jelentették és a jelentések tartalmazzák az (1) és a (3) bekezdés szerint megkövetelt adatokat,
  beleértve a jelentések formájára és tartalmára vonatkozó szabályozástechnikai standardokat, és az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül rendszeresen továbbítják azokat az érintett illetékes hatósághoz
  , úgy a befektetési vállalkozás számára az (1) bekezdésben rögzített kötelezettség teljesítettnek tekintendő.

(6a)
     
  Az illetékes hatóságok az e cikk szerint kapott valamennyi információt az EÉPH által az ügyletek uniós szinten történő bejelentésére kijelölt egységes rendszerbe továbbítják. Az egységes rendszer lehetővé teszi, hogy az érintett illetékes hatóságok minden, e cikk szerint jelentett információhoz hozzáférjenek.

(7)   Amennyiben
  a(z) .../.../EU
  [új MiFID] irányelv 37. cikkének (8) bekezdésével összhangban e cikk szerinti jelentéseket továbbítanak a fogadó tagállam illetékes hatósága részére, úgy az ezt az információt továbbítja a befektetési vállalkozás székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságaihoz, kivéve, ha azok úgy döntenek, hogy nem kívánják az ilyen információt megkapni.

(8)   Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki, amelyek meghatározzák:

| a) | az (1) és (3) bekezdésnek megfelelően közzéteendő információk adatstandardjait és -formátumait, ideértve a pénzügyi tranzakciók bejelentésének módszereit és megállapodásait, valamint az ilyen jelentések formáját és tartalmát; |
| --- | --- |

a)

az (1) és (3) bekezdésnek megfelelően közzéteendő információk adatstandardjait és -formátumait, ideértve a pénzügyi tranzakciók bejelentésének módszereit és megállapodásait, valamint az ilyen jelentések formáját és tartalmát;

| b) | az (1) bekezdés szerinti fontos piac meghatározásának kritériumait; |
| --- | --- |

b)

az (1) bekezdés szerinti fontos piac meghatározásának kritériumait;

| c) | a referenciákat a vásárolt vagy eladott eszközökre, a végrehajtás mennyiségére, dátumára és idejére, az ügyleti árakra, az ügyfél-azonosítási információkra és adatokra, azoknak az ügyfeleknek a megjelölésére, amelyek nevében a befektetési vállalkozás az adott ügyletet végrehajtotta, a befektetési vállalkozáson belül a befektetési döntésért és az ügylet végrehajtásáért felelős személyeknek és a használt számítógépes algoritmusoknak a megjelölésére, az érintett befektetési vállalkozások azonosításának módjára, valamint az ügylet végrehajtásának módszerére és azokra az adatmezőkre, amelyek a (3) bekezdésnek megfelelően az ügyletjelentések feldolgozásához és elemzéséhez szükségesek; |
| --- | --- |

c)

a referenciákat a vásárolt vagy eladott eszközökre, a végrehajtás mennyiségére, dátumára és idejére, az ügyleti árakra, az ügyfél-azonosítási információkra és adatokra, azoknak az ügyfeleknek a megjelölésére, amelyek nevében a befektetési vállalkozás az adott ügyletet végrehajtotta, a befektetési vállalkozáson belül a befektetési döntésért és az ügylet végrehajtásáért felelős személyeknek és a használt számítógépes algoritmusoknak a megjelölésére, az érintett befektetési vállalkozások azonosításának módjára, valamint az ügylet végrehajtásának módszerére és azokra az adatmezőkre, amelyek a (3) bekezdésnek megfelelően az ügyletjelentések feldolgozásához és elemzéséhez szükségesek;

| ca) | a (6a) bekezdésben említett egységes rendszer feldolgozását, valamint az e rendszer és az illetékes hatóságok közötti információcserére vonatkozó eljárásokat; |
| --- | --- |

ca)

a (6a) bekezdésben említett egységes rendszer feldolgozását, valamint az e rendszer és az illetékes hatóságok közötti információcserére vonatkozó eljárásokat;

| cb) | a nemzeti azonosítók kidolgozásának, kiosztásának és fenntartásának tagállami feltételeit, és azokat a feltételeket, amelyekkel a befektetési vállalkozások – a (3), (4) és (5) bekezdés alapján – az (1) bekezdés szerint általuk kötelezően elkészítendő ügyletjelentésekben az ügyfelek megjelölésére felhasználhatják ezeket a nemzeti azonosítókat; |
| --- | --- |

cb)

a nemzeti azonosítók kidolgozásának, kiosztásának és fenntartásának tagállami feltételeit, és azokat a feltételeket, amelyekkel a befektetési vállalkozások – a (3), (4) és (5) bekezdés alapján – az (1) bekezdés szerint általuk kötelezően elkészítendő ügyletjelentésekben az ügyfelek megjelölésére felhasználhatják ezeket a nemzeti azonosítókat;

Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardok tervezetét ...-ig (20) benyújtja a Bizottságnak.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardok tervezetének az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelő elfogadására.

(9)   
  ...-ig (21)

  az EÉPH jelentést tesz a Bizottságnak ennek a cikknek működéséről, ideértve
  az 648/2012/EU rendelet szerinti, vonatkozó jelentéstételi kötelezettségekkel való kölcsönhatását és azt,
  hogy a kapott és
  a (6a) bekezdésben említett egységes rendszer és
  az illetékes hatóságok között kicserélt ügyletjelentések tartalma és formátuma lehetővé teszi-e a befektetési vállalkozások tevékenységeinek az
  e rendelet
  21.
  cikke
  szerinti figyelemmel kísérését. A Bizottság lépéseket tehet, hogy esetleges változtatásokat javasoljon, beleértve annak előírását, hogy az ügyleteket az illetékes hatóságok helyett ▐
  kizárólag a (6a) bekezdésben említett egységes
  rendszernek kell továbbítani ▐.
  A Bizottság továbbítja az EÉPH jelentését az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

23a. cikk

Adatszolgáltatási kötelezettség az eszközökre vonatkozó referenciaadatok tekintetében

(1)
     
  A szabályozott piacra bevezetett vagy MTF-eken vagy OTF-eken kereskedett eszközök tekintetében ezek a kereskedési helyszínek a 21. cikk szerinti ügyletjelentés céljából módszeresen megküldik az EÉPH-nak és az illetékes hatóságoknak az eszközök azonosító referenciaadatait. Az egy adott eszközre vonatkozó fenti referenciaadatokat az érintett eszközzel való kereskedés megkezdése előtt megküldik az EÉPH-nak és az illetékes hatóságoknak. Más eszközök tekintetében az EÉPH és az illetékes hatóságok biztosítják, hogy a kereskedelmi szövetségek és más hasonló szervezetek, amelyek az eszközökre vonatkozó referenciaadatokat gyűjtenek és terjesztenek, megküldjék a részükre az érintett referenciaadatokat.

(2)
     
  Az e cikk (1) bekezdésében rögzített kötelezettség csak a 23. cikk (2) bekezdésében meghatározott pénzügyi eszközökre vonatkozik. Ennélfogva semmiféle más eszközre nem alkalmazandó.

(3)
     
  Az eszközök (1) bekezdésben említett referenciaadatait – az adatok pontosságának biztosítása érdekében – szükség szerint frissítik.

(4)
     
  Annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok a 21. cikk szerinti nyomon követhessék a befektetési vállalkozások tevékenységét, biztosítva, hogy azok tisztességesen, méltányosan és szakszerűen, továbbá olyan módon járnak el, hogy előmozdítsák a piaci integritást, az EÉPH és az illetékes hatóságok megállapítják a következők biztosításához szükséges intézkedéseket:

| a) | az EÉPH és az illetékes hatóságok ténylegesen megkapják az eszközök referenciaadatait az (1) bekezdés szerint; |
| --- | --- |

a)

az EÉPH és az illetékes hatóságok ténylegesen megkapják az eszközök referenciaadatait az (1) bekezdés szerint;

| b) | az így megkapott adatok minősége megfelelő a 21. cikk szerinti ügyletjelentési kötelezettség céljára; |
| --- | --- |

b)

az így megkapott adatok minősége megfelelő a 21. cikk szerinti ügyletjelentési kötelezettség céljára;

| c) | az eszközök (1) bekezdés szerint megkapott referenciaadatainak az érintett illetékes hatóságok közötti cseréje ténylegesen megtörténik. |
| --- | --- |

c)

az eszközök (1) bekezdés szerint megkapott referenciaadatainak az érintett illetékes hatóságok közötti cseréje ténylegesen megtörténik.

(5)
     
  Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki, amelyek meghatározzák:

| a) | az eszközök referenciaadataira vonatkozó adatstandardokat és adatformátumokat az (1) bekezdéssel összhangban, többek között az adatok EÉPH-nak és az illetékes hatóságoknak történő átadására és frissítésére vonatkozó módszereket és megállapodásokat, valamint a szóban forgó adatok formátumát és tartalmát; |
| --- | --- |

a)

az eszközök referenciaadataira vonatkozó adatstandardokat és adatformátumokat az (1) bekezdéssel összhangban, többek között az adatok EÉPH-nak és az illetékes hatóságoknak történő átadására és frissítésére vonatkozó módszereket és megállapodásokat, valamint a szóban forgó adatok formátumát és tartalmát;

| b) | Az e cikk (1) bekezdésében rögzített kötelezettség csak a 23. cikk (2) bekezdésében meghatározott pénzügyi eszközökre vonatkozik. |
| --- | --- |

b)

Az e cikk (1) bekezdésében rögzített kötelezettség csak a 23. cikk (2) bekezdésében meghatározott pénzügyi eszközökre vonatkozik.

Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardok tervezetét ...-ig (22) benyújtja a Bizottságnak.

A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozási technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadására.

V.   CÍM

SZÁRMAZTATOTT TERMÉKEK

24. cikk

A szabályozott piacokon, MTF-eken vagy OTF-eken való kereskedés kötelezettsége

(1)   A 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 8. pontja szerinti pénzügyi szerződő felek és az ugyanezen rendelet
  10. cikke (1) bekezdésének b) pontjában
  jelzett feltételeket teljesítő nem pénzügyi szerződő felek – azon származtatott termékek tekintetében, amelyek a származtatott termékek olyan kategóriájához tartoznak, amelyet a 26. cikkben ismertetett eljárásnak megfelelően kereskedési kötelezettség hatálya alá tartozónak is nyilvánítottak, és amelyek szerepelnek a 27. cikkben említett jegyzékben – más ilyen pénzügyi szerződő felekkel vagy az [ ] (EMIR) rendelet
  10. cikkének (1) bekezdése b) pontjában
  jelzett feltételeket teljesítő más ilyen nem pénzügyi szerződő felekkel
  a fent említett rendelet 3. cikke
  értelmében nem csoporton belüli ügyleteknek minősülő ügyleteket
  vagy ugyanezen rendelet 89. cikkében foglalt átmeneti rendelkezések hatálya alá nem tartozó ügyleteket
  csak a következő piacokon köthetik meg:

| a) | szabályozott piacok; |
| --- | --- |

a)

szabályozott piacok;

| b) | MTF-ek; |
| --- | --- |

b)

MTF-ek;

| c) | OTF-ek,
  ha a származtatott terméket szabályozott piacon nem vezették be vagy azzal MTF-en nem kereskednek;
  vagy |
| --- | --- |

c)

OTF-ek,
  ha a származtatott terméket szabályozott piacon nem vezették be vagy azzal MTF-en nem kereskednek;
  vagy

| d) | harmadik országok kereskedési helyszínei, feltéve, hogy a Bizottság a (4) bekezdéssel összhangban határozatot hozott, és hogy a harmadik ország
  hatékony rendszert
  ▐ biztosít
  a(z).../.../EU
  [új MiFID] irányelv szerint engedélyezett kereskedési helyszínek egyenértékű elismeréséhez, hogy a harmadik országban kereskedési kötelezettség hatálya alá tartozó származtatott termékeket nem kizárólagos alapon a piacra bevezessék vagy azokkal kereskedjenek. |
| --- | --- |

d)

harmadik országok kereskedési helyszínei, feltéve, hogy a Bizottság a (4) bekezdéssel összhangban határozatot hozott, és hogy a harmadik ország
  hatékony rendszert
  ▐ biztosít
  a(z).../.../EU
  [új MiFID] irányelv szerint engedélyezett kereskedési helyszínek egyenértékű elismeréséhez, hogy a harmadik országban kereskedési kötelezettség hatálya alá tartozó származtatott termékeket nem kizárólagos alapon a piacra bevezessék vagy azokkal kereskedjenek.

(2)   A kereskedési kötelezettséget alkalmazni kell az (1) bekezdésben említett azon szerződő felekre is, amelyek kereskedési kötelezettség hatálya alá tartozónak nyilvánított származtatott termékek tekintetében kötnek ügyleteket olyan harmadik országbeli pénzügyi intézményekkel vagy más olyan harmadik országbeli gazdálkodó egységekkel, amelyek, ha székhelyük az Unióban lenne, elszámolási kötelezettség hatálya alá tartoznának. A kereskedési kötelezettséget alkalmazni kell olyan harmadik országbeli gazdálkodó egységekre is, amelyek, ha székhelyük az Unióban lenne, elszámolási kötelezettség hatálya alá tartoznának, amikor kereskedési kötelezettség hatálya alá tartozónak nyilvánított származtatott termékek tekintetében kötnek ügyleteket, feltéve, hogy az adott szerződés közvetlen, jelentős és előre látható hatással lesz az Unióban, vagy amikor a kötelezettség előírása annak érdekében szükséges vagy helyénvaló, hogy megakadályozza e rendelet rendelkezéseinek megkerülését.

Az EÉPH rendszeresen ellenőrzi az azon származtatott termékekkel kapcsolatos tevékenységet, amelyek nem tartoznak a 24. cikk (1) bekezdésében meghatározott kereskedési kötelezettség hatálya alá, annak érdekében, hogy azonosítsa azokat az eseteket, amikor egy bizonyos szerződéskategória rendszerkockázatot jelenthet, és kiküszöbölje a szabályozási arbitrázst a kereskedési kötelezettség alá tartozó származtatott ügyletek, illetve a szabályozási arbitrázst a kereskedési kötelezettség alá nem tartozó származtatott ügyletek között.

(3)   A
  24. cikk (1) bekezdése szerinti
  kereskedési kötelezettség hatálya alá tartozónak nyilvánított származtatott termékek az (1) bekezdésben említett bármelyik kereskedési helyszínen jogosultak
  a szabályozott
  piacra való bevezetésre vagy a velük való kereskedésre, amennyiben ez megkülönböztetésmentes és nem kizárólagos alapon történik.

(4)   A 42.
  cikk (2) bekezdésében
  említett
  vizsgálóbizottsági
  eljárásnak megfelelően a Bizottság határozatokat fogadhat el annak megállapításáról, hogy egy harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja, hogy az adott harmadik országban engedélyezett kereskedési helyszínek olyan, jogilag kötelező előírásoknak feleljenek meg, amelyek egyenértékűek az
  e cikk
  (1)
  bekezdése
  a)–c) pontjában említett kereskedési helyszínekre e rendelet,
  a(z) .../.../EU
  [új MiFID] irányelv és
  a(z) .../.../EU
  [új MAR] irányelv alapján vonatkozó előírásokkal, és amelyek effektív felügyelet és végrehajtás hatálya alá tartoznak az adott harmadik országban.

Egy harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszerét akkor tekintik egyenértékűnek, ha az a keretrendszer teljesíti a következő feltételeket:

| a) | a kereskedési helyszínek az adott harmadik országban engedélyezés, valamint folyamatos effektív felügyelet és végrehajtás hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- |

a)

a kereskedési helyszínek az adott harmadik országban engedélyezés, valamint folyamatos effektív felügyelet és végrehajtás hatálya alá tartoznak;

| b) | a kereskedési helyszínek világos és átlátható szabályokkal rendelkeznek a pénzügyi eszközök piacra való bevezetését illetően, ami lehetővé teszi e pénzügyi eszközök tisztességes, rendezett és hatékony kereskedését, és szabadon átruházhatóságát; |
| --- | --- |

b)

a kereskedési helyszínek világos és átlátható szabályokkal rendelkeznek a pénzügyi eszközök piacra való bevezetését illetően, ami lehetővé teszi e pénzügyi eszközök tisztességes, rendezett és hatékony kereskedését, és szabadon átruházhatóságát;

| c) | a pénzügyi eszközök kibocsátóival szemben időszakos és folyamatos tájékoztatási előírások vannak érvényben, ami magas szintű befektetővédelmet biztosít; |
| --- | --- |

c)

a pénzügyi eszközök kibocsátóival szemben időszakos és folyamatos tájékoztatási előírások vannak érvényben, ami magas szintű befektetővédelmet biztosít;

| d) | gondoskodik a piac átláthatóságáról és integritásáról, a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció formájában megjelenő piaci visszaélés megakadályozásával. |
| --- | --- |

d)

gondoskodik a piac átláthatóságáról és integritásáról, a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció formájában megjelenő piaci visszaélés megakadályozásával.

(5)   
  Az EÉPH kidolgozza olyan szabályozástechnikai standardok tervezetét
  , amelyek meghatározzák a (2) bekezdésben említett azon szerződéstípusokat, amelyeknek közvetlen, jelentős és előre látható hatása van az Unión belül, illetve amelyek esetében a kötelezettség előírása annak érdekében szükséges vagy helyénvaló, hogy megakadályozza e rendelet rendelkezéseinek megkerülését.

Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardok tervezetét ...-ig (23) benyújtja a Bizottságnak.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardok tervezetének az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelő elfogadására.

Az e bekezdésben említett szabályozástechnikai standardok lehetőség szerint meg kell egyeznie a 648/2012/EU rendelet 4. cikkének (4) bekezdése értelmében elfogadott standardokkal.

25. cikk

Elszámolási kötelezettség a szabályozott piacokon kereskedett származtatott termékek kapcsán

A szabályozott piac működtetője gondoskodik arról, hogy a
  648/2012/EU
  rendelet
  5
  . cikkének
  (2)
  bekezdése szerinti elszámolási kötelezettség hatálya alá tartozónak nyilvánított kategóriába tartozó származtatott termékek tekintetében a szabályozott piacon kötött minden ügylet elszámolását központi szerződő fél (CCP) végezze el.

26. cikk

A kereskedési kötelezettségre vonatkozó eljárás

(1)   Az EÉPH
  szabályozástechnikai
  standardtervezeteket dolgoz ki, amelyek meghatározzák a következőket:

| a) | a 648/2012/EU rendelet 5.
  cikkének (2) és (4) bekezdése szerint az elszámolási kötelezettség hatálya tartozónak nyilvánított származtatott termékek mely kategóriával vagy alkategóriájával kell a 24. cikk (1) bekezdésében említett helyszíneken kereskedni. |
| --- | --- |

a)

a 648/2012/EU rendelet 5.
  cikkének (2) és (4) bekezdése szerint az elszámolási kötelezettség hatálya tartozónak nyilvánított származtatott termékek mely kategóriával vagy alkategóriájával kell a 24. cikk (1) bekezdésében említett helyszíneken kereskedni.

| b) | az az időpont
  vagy időpontok
  , amikortól a kereskedési kötelezettség érvénybe lép,
  ideértve minden esetleges bevezető időszakot is, valamint a kötelezettség által érintett szerződő felek kategóriáit. |
| --- | --- |

b)

az az időpont
  vagy időpontok
  , amikortól a kereskedési kötelezettség érvénybe lép,
  ideértve minden esetleges bevezető időszakot is, valamint a kötelezettség által érintett szerződő felek kategóriáit.

Az EÉPH az első albekezdésben említett
  szabályozástechnikai
  standardtervezeteket a 648/2012/EU rendelet 5.
  cikkének
  (2)
  bekezdése szerinti
  szabályozástechnikai
  standardok Bizottság általi jóváhagyásától számított három hónapon belül nyújtja be a Bizottságnak.

A szabályozástechnikai standardok tervezetének Bizottság általi elfogadásra történő benyújtása előtt az EÉPH nyilvános egyeztetést folytat, és adott esetben konzultálhat harmadik országok illetékes hatóságaival.

A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett
  szabályozástechnikai standardoknak
  az 1095/2010/EU rendelet
  10–14.
  cikkével összhangban történő elfogadására.

(2)   Ahhoz, hogy a kereskedési kötelezettség érvénybe lépjen:

| a) | az (1a) bekezdés szerinti
  származtatott termék adott kategóriáját vagy annak releváns alkategóriáját be kell vezetni
  egy szabályozott
  piacra vagy kereskedni kell vele legalább egy, a 24. cikk (1) bekezdésében említett szabályozott piacon, MTF-en vagy OTF-en, és |
| --- | --- |

a)

az (1a) bekezdés szerinti
  származtatott termék adott kategóriáját vagy annak releváns alkategóriáját be kell vezetni
  egy szabályozott
  piacra vagy kereskedni kell vele legalább egy, a 24. cikk (1) bekezdésében említett szabályozott piacon, MTF-en vagy OTF-en, és

| b) | az (1a) bekezdés szerinti
  származtatott termék adott kategóriája vagy annak releváns alkategóriája csak a 24. cikk (1) bekezdésében említett helyszíneken tekinthető kellően likvidnek a kereskedés szempontjából. |
| --- | --- |

b)

az (1a) bekezdés szerinti
  származtatott termék adott kategóriája vagy annak releváns alkategóriája csak a 24. cikk (1) bekezdésében említett helyszíneken tekinthető kellően likvidnek a kereskedés szempontjából.

(3)   Amikor a
  szabályozástechnikai
  standardok tervezetét kialakítja, az EÉPH a származtatott termékek kategóriáját vagy annak releváns alkategóriáját
  legalább
  a következő kritériumok
  figyelembevételével
  tekinti kellően likvidnek:

| a) | a kötések átlagos gyakorisága; |
| --- | --- |

a)

a kötések átlagos gyakorisága;

| b) | a kötések átlagos nagyságrendje,
  valamint a nagyobb nagyságrendű kötések gyakorisága; |
| --- | --- |

b)

a kötések átlagos nagyságrendje,
  valamint a nagyobb nagyságrendű kötések gyakorisága;

| c) | az aktív piaci szereplők száma és típusa; |
| --- | --- |

c)

az aktív piaci szereplők száma és típusa;

Az EÉPH azt is meghatározza, hogy a származtatott termékek kategóriája vagy annak releváns alkategóriája csak bizonyos nagyságrendet el nem érő ügyletek esetében likvid kellőképpen.

(4)   Az EÉPH, saját kezdeményezésére, a (2) bekezdésben meghatározott kritériumokkal összhangban és a nyilvános konzultáció lefolytatását követően azonosítja és közli a Bizottsággal a származtatott termékek azon kategóriáit vagy azokat az egyedi származtatott szerződéseket, amelyek a 24. cikk (1) bekezdésében említett helyszíneken történő kereskedési kötelezettség hatálya alá tartoznának, de amelyekre egyetlen központi szerződő fél (CCP) sem kapott engedélyt a 648/2012/EU rendelet 14.
  vagy
  15.

  cikke szerint, vagy amelyek nincsenek
  szabályozott
  piacra bevezetve vagy nem kereskednek velük a 24. cikk (1) bekezdésében említett helyszínen.
  Az
  EÉPH
  első albekezdésben említett
  értesítését követően a Bizottság felhívást tehet közzé az ilyen származtatott termékeknek a 24. cikk (1) bekezdésében említett helyszíneken való kereskedését célzó javaslatok kidolgozására.

(5)   Az EÉPH az (1) bekezdéssel összhangban új
  szabályozástechnikai
  standardok tervezetét nyújtja be a Bizottságnak a meglévő
  szabályozástechnikai
  standardok módosítására, felfüggesztésére vagy hatályon kívül helyezésére, amennyiben lényeges változás történik a (2) bekezdésben meghatározott kritériumokban. Mielőtt ezt megtenné, az EÉPH szükség szerint egyeztethet harmadik országok illetékes hatóságaival. A Bizottság felhatalmazást kap a meglévő
  szabályozástechnikai
  standardoknak az 1095/2010/EU rendelet
  10–14.
  cikkével összhangban történő módosítására, felfüggesztésére és hatályon kívül helyezésére.

(6)   
  Az EÉPH kidolgozza
  a (2) bekezdés b) pontjában említett kritériumokat meghatározó szabályozástechnikai
  standardok tervezetét
  .

Az említett szabályozástechnikai standardok tervezeté az EÉPH –/–/—ig (24) benyújtja a Bizottságnak. A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardok tervezetének az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelő elfogadására.

27. cikk

Nyilvántartás a kereskedési kötelezettség hatálya alá tartozó származtatott termékekről

Az EÉPH weboldalán közzéteszi és karbantartja azt a nyilvántartást, amely teljes körű és összekapcsolható módon meghatározza azokat a származtatott termékeket, amelyek a 24. cikk (1) bekezdésében említett helyszíneken történő kereskedés kötelezettségének hatálya alá tartoznak, azokat a helyszíneket, ahol e termékeket a piacra bevezették vagy velük kereskednek, és azokat az időpontokat, amelyektől számítva a kötelezettség érvénybe lép.

VI.   CÍM

MEGKÜLÖNBÖZTETÉSMENTES HOZZÁFÉRÉS A PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK ELSZÁMOLÁSÁHOZ

28. cikk

A központi szerződő felekhez (CCP-khez) való megkülönböztetésmentes hozzáférés

(1)   A 648/2012/EU rendelet 7.
  cikkének sérelme nélkül, a CCP megkülönböztetésmentes és átlátható alapon – ideértve a biztosítéki követelményeket és a hozzáféréssel kapcsolatos díjakat is – vállalja
  az átruházható értékpapírokkal és pénzpiaci
  eszközökkel kapcsolatos elszámolás elvégzését, tekintet nélkül arra, hogy az ügyletet mely kereskedési helyszínen hajtották végre,
  kivéve ha a hozzáférés egyértelműen veszélyeztetné a CCP gördülékeny és rendezett működését vagy a pénzügyi piacok működését, rendszerszintű kockázatot előidéző módon
  . Ez biztosítja különösen, hogy a kereskedési helyszínnek joga van a megkülönböztetésmentes bánásmódhoz abból a szempontból, hogy a platformján kereskedett szerződéseket hogyan kezelik ▐. Ez az előírás nem vonatkozik az olyan származtatott szerződésre, amely a 648/2012/EU rendelet 7
  . cikke szerint amúgy is a hozzáférési kötelezettségek hatálya alá tartozik.
  Valamely kereskedési helyszín CCP-hez való, e cikk szerinti hozzáférése csak akkor engedélyezhető, ha a hozzáféréshez nem szükséges átjárhatóság, illetve a hozzáférés nem veszélyezteti a piacok gördülékeny és rendezett működését, és nem érinti hátrányosan a rendszerkockázatot.

(2)   A CCP-hez való hozzáférés iránti kérelmet hivatalosan a kereskedési helyszín nyújtja be a PPP-nek és a vonatkozó illetékes hatóságnak.

(3)   A CCP a kereskedési helyszínnek
  12
  hónapon belül ad írásos választ, amelyben megengedi a hozzáférést – feltéve hogy a vonatkozó illetékes hatóság a (4) bekezdés szerinti határozatával a hozzáférést nem tagadta meg –, vagy megtagadja a hozzáférést. A CCP egy hozzáférési kérelmet csak
  átfogó kockázatelemzés alapján és
  a (6) bekezdésben meghatározott feltételek esetén tagadhat meg. Ha a CCP visszautasítja a hozzáférést, válaszát teljes körűen meg kell indokolnia, és a döntésről írásban tájékoztatnia kell saját illetékes hatóságát. A CCP-nek a hozzáférést a hozzáférési kérelemre adott pozitív választól számított három hónapon belül lehetővé kell tennie.
  Az (1)–(3) bekezdésből fakadó kapcsolódó költségeket a hozzáférést kérő kereskedési helyszín viseli, kivéve ha a CCP és a hozzáférést kérő helyszín másként állapodtak meg.

(4)   A CCP illetékes hatósága a kereskedési helyszín számára a CCP-hez való hozzáférést csak akkor tagadhatja meg, amikor az ilyen hozzáférés veszélyeztetné a pénzügyi piacok gördülékeny és rendezett működését. Ha egy illetékes hatóság ezen az alapon megtagadja a hozzáférést, akkor a (2) bekezdésben említett kérelem kézhezvételétől számított két hónapon belül határozatot hoz, amelyben teljes körű indoklást ad a CCP-nek és a kereskedési helyszínnek, ideértve azokat a bizonyítékokat, amelyekre a határozat alapul.

(5)   A harmadik országokban létrehozott kereskedési helyszínek csak akkor kérhetnek hozzáférést egy uniós székhelyű CCP-hez, ha a Bizottság az adott harmadik országgal kapcsolatban meghozza a 24. cikk (4) bekezdése szerinti határozatot, és ha a harmadik ország jogi keretrendszere ténylegesen egyenértékű kölcsönös elismerést biztosít
  a(z) .../.../EU
  [új MiFID] irányelv szerinti kereskedési helyszínek számára ahhoz, hogy hozzáférést kérjenek az adott harmadik országban székhellyel rendelkező CCP-khez.

(6)   
  Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki
  , amelyek meghatározzák:

| a) | azokat a feltételeket, amelyek mellett a CCP megtagadhatja a hozzáférést
  az átruházható értékpapírok és a pénzpiaci eszközök vonatkozásában
  , ideértve az ügyletek volumenén, a felhasználók számán és típusán, vagy más, indokolatlan kockázatokat teremtő tényezőkön alapuló feltételeket. |
| --- | --- |

a)

azokat a feltételeket, amelyek mellett a CCP megtagadhatja a hozzáférést
  az átruházható értékpapírok és a pénzpiaci eszközök vonatkozásában
  , ideértve az ügyletek volumenén, a felhasználók számán és típusán, vagy más, indokolatlan kockázatokat teremtő tényezőkön alapuló feltételeket.

| b) | azokat a feltételeket, amelyek mellett a hozzáférést megadják, ideértve a fejlesztési fázisban lévő
  átruházható értékpapírokról és pénzpiaci
  eszközökről biztosított tájékoztatás bizalmas jellege, az elszámolási díjak, a biztosítéki követelmények megkülönböztetésmentes és átlátható alapja, és a letétek egymással szembeni beszámításával kapcsolatos működési előírások. |
| --- | --- |

b)

azokat a feltételeket, amelyek mellett a hozzáférést megadják, ideértve a fejlesztési fázisban lévő
  átruházható értékpapírokról és pénzpiaci
  eszközökről biztosított tájékoztatás bizalmas jellege, az elszámolási díjak, a biztosítéki követelmények megkülönböztetésmentes és átlátható alapja, és a letétek egymással szembeni beszámításával kapcsolatos működési előírások.

Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket ...-ig (25) benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardok tervezetének az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelő elfogadására.

28a. cikk

Elszámolási kötelezettség a szabályozott piacokon, MTF-eken és OTF-eken kereskedett részvények és kötvények kapcsán

A szabályozott piac az MTF, illetve az OTF működtetője gondoskodik arról, hogy a részvények és kötvények tekintetében a szabályozott piacon, MTF-en vagy OTF-en kötött minden ügylet elszámolását központi szerződő fél (CCP) végezze el, amikor egy CCP elfogadja az adott pénzügyi eszközt elszámolásra.

29. cikk

Kereskedési helyszín megkülönböztetésmentes hozzáférhetősége

(1)   A 648/2012/EU rendelet 8
  . cikkének sérelme nélkül, a kereskedési helyszín biztosítja a kereskedési adatok betáplálását
  az átruházható értékpapírok és a pénzpiaci eszközök vonatkozásában
  , megkülönböztetésmentes és átlátható alapon, ideértve a kérelem alapján a 648/2012/EU rendelet szerint engedélyezett vagy elismert CCP-hez való hozzáféréssel kapcsolatos díjakat, tekintet nélkül a kereskedési helyszínre, ahol az ügyletet végrehajtották. Ez az előírás nem vonatkozik az olyan származtatott szerződésre, amely a 648/2012/EU rendelet 8
  . cikke szerint amúgy is a hozzáférési kötelezettségek hatálya alá tartozik.

(2)   A kereskedési helyszínhez való hozzáférés iránti kérelmet hivatalosan a CCP nyújtja be a kereskedési helyszínnek és a vonatkozó illetékes hatóságnak.

(3)   A kereskedési helyszín a CCP-nek három hónapon belül ad írásos választ, és vagy megengedi azt, azzal a feltétellel, hogy a vonatkozó illetékes hatóság a (4) bekezdés szerint nem tagadta mega hozzáférést, vagy megtagadja a hozzáférést. A kereskedési helyszín egy hozzáférési kérelmet csak
  átfogó kockázatelemzés alapján, illetve
  a
  (4) és
  (6) bekezdésben meghatározott feltételek esetén tagadhat meg. Amikor a hozzáférést visszautasítja, a kereskedési helyszín teljes körű indoklást ad a kereskedési helyszínnek adott válaszában, és a döntésről írásban tájékoztatja saját illetékes hatóságát. A kereskedési helyszínnek a hozzáférést a hozzáférési kérelemre adott pozitív választól számított három hónapon belül lehetővé kell tennie.

(4)   
  Az átruházható értékpapírok és a pénzpiaci eszközök vonatkozásában a
  kereskedési helyszín illetékes hatósága a CCP számára a kereskedési helyszínhez való hozzáférést csak akkor tagadhatja meg, amikor az ilyen hozzáférés veszélyeztetné a piacok gördülékeny és rendezett működését. [Mód. 7]

(4a)
     Ha egy illetékes hatóság ezen az alapon megtagadja a hozzáférést, akkor a (2) bekezdésben említett kérelem kézhezvételétől számított két hónapon belül határozatot hoz, amelyben teljes körű indoklást ad a kereskedési helyszínnek és a CCP-nek, ideértve azokat a bizonyítékokat, amelyekre a határozat alapul.

(5)   A harmadik országokban létrehozott CCP-k hozzáférést kérhetnek egy kereskedési helyszínhez az Unióban, amennyiben a 648/2012/EU rendelet 25.
  cikke azt a CCP-t elismerte, és feltéve hogy a harmadik ország jogi keretrendszere ténylegesen egyenértékű kölcsönös elismerést biztosít a 648/2012/EU rendelet szerint engedélyezett CCP-k számára az abban a harmadik országban székhellyel rendelkező kereskedési helyszíneknek.

(6)   
  Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki
  , amelyek meghatározzák:

| a) | azokat a feltételeket, amelyek szerint a hozzáférést a kereskedési helyszín megtagadhatja
  az átruházható értékpapírok és a pénzpiaci eszközök vonatkozásában
  , ideértve az ügyletek volumenén, a felhasználók számán vagy más, szükségtelen kockázatokat teremtő tényezőkön alapuló feltételeket. |
| --- | --- |

a)

azokat a feltételeket, amelyek szerint a hozzáférést a kereskedési helyszín megtagadhatja
  az átruházható értékpapírok és a pénzpiaci eszközök vonatkozásában
  , ideértve az ügyletek volumenén, a felhasználók számán vagy más, szükségtelen kockázatokat teremtő tényezőkön alapuló feltételeket.

| b) | azokat a feltételeket, amelyek szerint a hozzáférést megadják, ideértve a fejlesztési fázisban lévő pénzügyi eszközre vonatkozóan adott tájékoztatás bizalmas jellegét és a hozzáféréssel kapcsolatos díjak megkülönböztetésmentességét és átláthatóságát, a biztosítéki követelményeket és a letétkezelés operatív követelményeit; |
| --- | --- |

b)

azokat a feltételeket, amelyek szerint a hozzáférést megadják, ideértve a fejlesztési fázisban lévő pénzügyi eszközre vonatkozóan adott tájékoztatás bizalmas jellegét és a hozzáféréssel kapcsolatos díjak megkülönböztetésmentességét és átláthatóságát, a biztosítéki követelményeket és a letétkezelés operatív követelményeit;

Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardok tervezetét ...-ig (26) benyújtja a Bizottságnak.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardok tervezetének az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelő elfogadására. [Mód. 8]

▐

VII.   CÍM

FELÜGYELETI INTÉZKEDÉSEK A TERMÉKSZINŰ BEAVATKOZÁS ÉS A POZÍCIÓK TÁRGYÁBAN

1.   FEJEZET

TERMÉKSZINTŰ BEAVATKOZÁS

31. cikk

Az ESMA
  beavatkozási
  hatásköre ▐

| (-1) | Az 1095/2010/EU rendelet 9. cikkének (2) bekezdésével összhangban az EÉPH nyomon követi a befektetési termékeket, ideértve az Unióban piacra bocsátott, forgalomba hozott vagy értékesített strukturált betéteket és pénzügyi eszközöket is, továbbá az illetékes hatóságokkal együttműködve, proaktív módon, az Unióban történő piacra bocsátásuk, forgalomba hozásuk vagy értékesítésük előtt megvizsgálhatja az új befektetési termékeket vagy pénzügyi eszközöket. |
| --- | --- |

(-1)

Az 1095/2010/EU rendelet 9. cikkének (2) bekezdésével összhangban az EÉPH nyomon követi a befektetési termékeket, ideértve az Unióban piacra bocsátott, forgalomba hozott vagy értékesített strukturált betéteket és pénzügyi eszközöket is, továbbá az illetékes hatóságokkal együttműködve, proaktív módon, az Unióban történő piacra bocsátásuk, forgalomba hozásuk vagy értékesítésük előtt megvizsgálhatja az új befektetési termékeket vagy pénzügyi eszközöket.

| (1) | Az 1095/2010/EU rendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban az EÉPH, ha alaposan meggyőződött róla, hogy a (2) és (3) bekezdések teljesülnek, ideiglenesen megtilthatja vagy korlátozhatja az Unióban:






  a) | bizonyos
  befektetési termékek – beleértve a strukturált betéteket –,
  pénzügyi eszközök, vagy bizonyos
  speciális
  jellemzőkkel rendelkező pénzügyi eszközök forgalomba hozását, forgalmazását vagy értékesítését; vagy |
| --- | --- | --- |

(1)

Az 1095/2010/EU rendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban az EÉPH, ha alaposan meggyőződött róla, hogy a (2) és (3) bekezdések teljesülnek, ideiglenesen megtilthatja vagy korlátozhatja az Unióban:

a)

bizonyos
  befektetési termékek – beleértve a strukturált betéteket –,
  pénzügyi eszközök, vagy bizonyos
  speciális
  jellemzőkkel rendelkező pénzügyi eszközök forgalomba hozását, forgalmazását vagy értékesítését; vagy

| b) | a pénzügyi tevékenységek vagy gyakorlatok valamely típusát. |
| --- | --- |

b)

a pénzügyi tevékenységek vagy gyakorlatok valamely típusát.

Előfordulhat, hogy az EÉPH a tiltást vagy korlátozást meghatározott körülményektől teszi függővé, vagy alóla kivételt engedélyez.

| (2) | Az EÉPH az (1) bekezdés alapján csak akkor hoz határozatot, ha a következő feltételek mindegyike teljesül:






  a) | a javasolt lépésre olyan
  jelentős
  veszély fellépése miatt van szükség, amely a befektetővédelmet vagy a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, vagy az uniós pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitását fenyegeti; |
| --- | --- | --- |

(2)

Az EÉPH az (1) bekezdés alapján csak akkor hoz határozatot, ha a következő feltételek mindegyike teljesül:

a)

a javasolt lépésre olyan
  jelentős
  veszély fellépése miatt van szükség, amely a befektetővédelmet vagy a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, vagy az uniós pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitását fenyegeti;

| b) | az adott
  befektetési termékre
  , pénzügyi eszközre vagy tevékenységre vonatkozó uniós jogszabályok szabályozási követelményei nem kezelik a veszélyt; |
| --- | --- |

b)

az adott
  befektetési termékre
  , pénzügyi eszközre vagy tevékenységre vonatkozó uniós jogszabályok szabályozási követelményei nem kezelik a veszélyt;

| c) | az illetékes hatóság vagy illetékes hatóságok nem tettek lépéseket a veszély kezelésére, vagy a megtett lépések nem megfelelőek a veszély kezeléséhez. |
| --- | --- |

c)

az illetékes hatóság vagy illetékes hatóságok nem tettek lépéseket a veszély kezelésére, vagy a megtett lépések nem megfelelőek a veszély kezeléséhez.

| (3) | Amikor az EÉPH e cikk alapján lépéseket tesz, figyelembe kell vennie, hogy az intézkedés mennyiben felel meg a következőknek:






  a) | nem jár olyan káros hatással a pénzügyi piacok hatékonyságára vagy a befektetőkre, amely a lépés hasznaihoz képest aránytalan lenne; és |
| --- | --- | --- |

(3)

Amikor az EÉPH e cikk alapján lépéseket tesz, figyelembe kell vennie, hogy az intézkedés mennyiben felel meg a következőknek:

a)

nem jár olyan káros hatással a pénzügyi piacok hatékonyságára vagy a befektetőkre, amely a lépés hasznaihoz képest aránytalan lenne; és

| b) | nem teremti meg a szabályozási arbitrázs kockázatát. |
| --- | --- |

b)

nem teremti meg a szabályozási arbitrázs kockázatát.

Ha az illetékes hatóság vagy illetékes hatóságok a 32. cikk szerinti intézkedést hoztak, az EÉPH az (1) bekezdésben említett lépéseket anélkül is megteheti, hogy kiadná a 33. cikkben előírt véleményt.

| (4) | Mielőtt az EÉPH úgy dönt, hogy e cikk szerinti lépést tesz, tájékoztatnia kell az illetékes hatóságokat az általa javasolt lépésről. |
| --- | --- |

(4)

Mielőtt az EÉPH úgy dönt, hogy e cikk szerinti lépést tesz, tájékoztatnia kell az illetékes hatóságokat az általa javasolt lépésről.

| (4a) | Az (1) bekezdés szerinti határozat meghozatala előtt az EÉPH előre jelzi, hogy tilalmat vagy korlátozást szándékozik alkalmazni egy adott befektetési termék vagy pénzügyi eszköz vonatkozásában abban az esetben, ha a befektetési termék vagy pénzügyi eszköz bizonyos jellemzőit meghatározott időn belül nem módosítják. |
| --- | --- |

(4a)

Az (1) bekezdés szerinti határozat meghozatala előtt az EÉPH előre jelzi, hogy tilalmat vagy korlátozást szándékozik alkalmazni egy adott befektetési termék vagy pénzügyi eszköz vonatkozásában abban az esetben, ha a befektetési termék vagy pénzügyi eszköz bizonyos jellemzőit meghatározott időn belül nem módosítják.

| (5) | Az EÉPH weboldalán értesítést tesz közzé az e cikk szerinti lépésekről hozott minden határozatáról. Az értesítésnek részleteznie kell a tiltást vagy korlátozást, és meg kell határoznia, hogy a lépések az értesítés közzétételétől számítva mennyi idő múlva lépnek érvénybe. A tiltás vagy korlátozás csak olyan lépésre vonatkozhat, amelyet az intézkedések hatályossá válása után hoztak. |
| --- | --- |

(5)

Az EÉPH weboldalán értesítést tesz közzé az e cikk szerinti lépésekről hozott minden határozatáról. Az értesítésnek részleteznie kell a tiltást vagy korlátozást, és meg kell határoznia, hogy a lépések az értesítés közzétételétől számítva mennyi idő múlva lépnek érvénybe. A tiltás vagy korlátozás csak olyan lépésre vonatkozhat, amelyet az intézkedések hatályossá válása után hoztak.

| (6) | Az EÉPH kellő időközönként, de legalább háromhavonta felülvizsgálja az (1) bekezdés szerint kivetett tiltást vagy korlátozást. Amennyiben a tiltást vagy korlátozást a három hónapos időtartam elteltét követően nem hosszabbítják meg, az automatikusan hatályát veszti. |
| --- | --- |

(6)

Az EÉPH kellő időközönként, de legalább háromhavonta felülvizsgálja az (1) bekezdés szerint kivetett tiltást vagy korlátozást. Amennyiben a tiltást vagy korlátozást a három hónapos időtartam elteltét követően nem hosszabbítják meg, az automatikusan hatályát veszti.

| (7) | Az EÉPH által e cikknek megfelelően elfogadott lépés az illetékes hatóság által tett bármiféle előző lépést felülír. |
| --- | --- |

(7)

Az EÉPH által e cikknek megfelelően elfogadott lépés az illetékes hatóság által tett bármiféle előző lépést felülír.

| (8) | A Bizottság – a 41. cikkel összhangban – felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusat
  ▐ fogad el, amelyekben meghatározza azokat a kritériumokat és tényezőket, amelyeket az illetékes hatóságoknak és az EÉPH-nak annak meghatározásakor kell figyelembe vennie, hogy mikor lép fel olyan veszély, amely a (2) bekezdés a) pontja szerint a befektetővédelmet vagy a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, vagy az uniós pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitását fenyegeti.
  E felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak biztosítaniuk kell, hogy az EÉPH szükség esetén megelőző jelleggel is felléphessen, és fellépésével ne kelljen megvárnia a termék vagy pénzügyi eszköz piacra bocsátását, illetve az adott tevékenységtípus vagy gyakorlat megkezdését. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság – a 41. cikkel összhangban – felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusat
  ▐ fogad el, amelyekben meghatározza azokat a kritériumokat és tényezőket, amelyeket az illetékes hatóságoknak és az EÉPH-nak annak meghatározásakor kell figyelembe vennie, hogy mikor lép fel olyan veszély, amely a (2) bekezdés a) pontja szerint a befektetővédelmet vagy a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, vagy az uniós pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitását fenyegeti.
  E felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak biztosítaniuk kell, hogy az EÉPH szükség esetén megelőző jelleggel is felléphessen, és fellépésével ne kelljen megvárnia a termék vagy pénzügyi eszköz piacra bocsátását, illetve az adott tevékenységtípus vagy gyakorlat megkezdését.

32. cikk

Termékszintű beavatkozás illetékes hatóságok részéről

| (-1) | Az illetékes hatóságok nyomon követik a befektetési termékeket, ideértve a tagállamban piacra bocsátott, forgalomba hozott vagy értékesített befektetési termékeket, köztük strukturált betéteket is, valamint pénzügyi eszközöket, továbbá proaktív módon, a tagállamban történő piacra bocsátásuk, forgalomba hozásuk vagy értékesítésük előtt megvizsgálhatja az új befektetési termékeket vagy pénzügyi eszközöket. Külön figyelmet fordítanak az áruindexeken alapuló összes pénzügyi eszközökre
  . |
| --- | --- |

(-1)

Az illetékes hatóságok nyomon követik a befektetési termékeket, ideértve a tagállamban piacra bocsátott, forgalomba hozott vagy értékesített befektetési termékeket, köztük strukturált betéteket is, valamint pénzügyi eszközöket, továbbá proaktív módon, a tagállamban történő piacra bocsátásuk, forgalomba hozásuk vagy értékesítésük előtt megvizsgálhatja az új befektetési termékeket vagy pénzügyi eszközöket. Külön figyelmet fordítanak az áruindexeken alapuló összes pénzügyi eszközökre
  .

| (1) | Az illetékes hatóság megtilthatja vagy korlátozhatja az adott tagállamban vagy tagállamból:






  a) | bizonyos
  speciális befektetési termékek – beleértve a strukturált betéteket –
  , pénzügyi eszközök,
  befektetési termékek – beleértve a strukturált betéteket –
  vagy bizonyos
  speciális
  jellemzőkkel bíró pénzügyi eszközök forgalomba hozását, forgalmazását vagy értékesítését; vagy |
| --- | --- | --- |

(1)

Az illetékes hatóság megtilthatja vagy korlátozhatja az adott tagállamban vagy tagállamból:

a)

bizonyos
  speciális befektetési termékek – beleértve a strukturált betéteket –
  , pénzügyi eszközök,
  befektetési termékek – beleértve a strukturált betéteket –
  vagy bizonyos
  speciális
  jellemzőkkel bíró pénzügyi eszközök forgalomba hozását, forgalmazását vagy értékesítését; vagy

| b) | a pénzügyi tevékenységek vagy gyakorlatok valamely típusát. |
| --- | --- |

b)

a pénzügyi tevékenységek vagy gyakorlatok valamely típusát.

| (2) | Az illetékes hatóság akkor teheti meg az (1) bekezdésben említett lépést, ha alaposan meggyőződött a következőkről:






  a) | a befektetési termék
  , a pénzügyi eszköz vagy tevékenység vagy gyakorlat jelentős aggályokat vált ki a befektetővédelem szempontjából vagy komoly fenyegetést jelent
  egy vagy több tagállamban – köztük a befektetési termékkel vagy pénzügyi eszközzel kapcsolatos ösztönzők forgalomba hozásán, forgalmazásán vagy nyújtásán keresztül –
  a pénzügyi piacok szabályos működése és integritása, vagy a pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitása szempontjából; |
| --- | --- | --- |

(2)

Az illetékes hatóság akkor teheti meg az (1) bekezdésben említett lépést, ha alaposan meggyőződött a következőkről:

a)

a befektetési termék
  , a pénzügyi eszköz vagy tevékenység vagy gyakorlat jelentős aggályokat vált ki a befektetővédelem szempontjából vagy komoly fenyegetést jelent
  egy vagy több tagállamban – köztük a befektetési termékkel vagy pénzügyi eszközzel kapcsolatos ösztönzők forgalomba hozásán, forgalmazásán vagy nyújtásán keresztül –
  a pénzügyi piacok szabályos működése és integritása, vagy a pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitása szempontjából;

| ab) | egy származtatott termék káros hatást gyakorol az alapul szolgáló piac árképzési mechanizmusára; |
| --- | --- |

ab)

egy származtatott termék káros hatást gyakorol az alapul szolgáló piac árképzési mechanizmusára;

| b) | a befektetési termékre
  , pénzügyi eszközre vagy tevékenységre vagy gyakorlatra vonatkozó uniós jogszabályok meglévő szabályozási követelményei nem elégségesek az (a) pontban említett kockázatok kezeléséhez, amit a meglévő követelmények felügyeletének vagy végrehajtásának javításával sem lehetne elérni; |
| --- | --- |

b)

a befektetési termékre
  , pénzügyi eszközre vagy tevékenységre vagy gyakorlatra vonatkozó uniós jogszabályok meglévő szabályozási követelményei nem elégségesek az (a) pontban említett kockázatok kezeléséhez, amit a meglévő követelmények felügyeletének vagy végrehajtásának javításával sem lehetne elérni;

| c) | a lépés arányos, figyelembe véve az azonosított kockázatok jellegét, a befektetők vagy az érintett piaci szereplők kifinomultságának szintjét, illetve a lépés által a pénzügyi eszközt vagy tevékenységet birtokló, használó vagy abból hasznot húzó befektetőkre és a piaci szereplőkre gyakorolt valószínű hatást; |
| --- | --- |

c)

a lépés arányos, figyelembe véve az azonosított kockázatok jellegét, a befektetők vagy az érintett piaci szereplők kifinomultságának szintjét, illetve a lépés által a pénzügyi eszközt vagy tevékenységet birtokló, használó vagy abból hasznot húzó befektetőkre és a piaci szereplőkre gyakorolt valószínű hatást;

| d) | megfelelően egyeztetett más, a lépés által esetleg jelentősen érintett tagállamok illetékes hatóságaival; és |
| --- | --- |

d)

megfelelően egyeztetett más, a lépés által esetleg jelentősen érintett tagállamok illetékes hatóságaival; és

| e) | a lépésnek nincs diszkriminatív hatása a más tagállamból biztosított szolgáltatásokra vagy tevékenységekre. |
| --- | --- |

e)

a lépésnek nincs diszkriminatív hatása a más tagállamból biztosított szolgáltatásokra vagy tevékenységekre.

Előfordulhat, hogy az illetékes hatóság a tiltást vagy korlátozást meghatározott körülményektől teszi függővé, vagy alóla kivételt engedélyez.

| (2a) | Az (1) bekezdés szerinti tiltás vagy korlátozás alkalmazása előtt az illetékes hatóság előre jelzi, hogy tilalmat vagy korlátozást szándékozik alkalmazni egy adott befektetési termék vagy pénzügyi eszköz vonatkozásában abban az esetben, ha a befektetési termék vagy pénzügyi eszköz bizonyos jellemzőit meghatározott időn belül nem módosítják. |
| --- | --- |

(2a)

Az (1) bekezdés szerinti tiltás vagy korlátozás alkalmazása előtt az illetékes hatóság előre jelzi, hogy tilalmat vagy korlátozást szándékozik alkalmazni egy adott befektetési termék vagy pénzügyi eszköz vonatkozásában abban az esetben, ha a befektetési termék vagy pénzügyi eszköz bizonyos jellemzőit meghatározott időn belül nem módosítják.

| (3) | Az illetékes hatóság e cikk szerinti
  tiltást vagy korlátozást
  csak akkor
  alkalmaz
  , ha legalább egy hónappal a lépés megtétele előtt írásban
  vagy a hatóságok között elfogadott egyéb módon
  értesíti az összes többi
  érintett
  illetékes hatóságot és az EÉPH-t a következők részleteiről:






  a) | az a pénzügyi eszköz vagy tevékenység vagy gyakorlat, amelyre a javasolt lépés vonatkozik; |
| --- | --- | --- |

(3)

Az illetékes hatóság e cikk szerinti
  tiltást vagy korlátozást
  csak akkor
  alkalmaz
  , ha legalább egy hónappal a lépés megtétele előtt írásban
  vagy a hatóságok között elfogadott egyéb módon
  értesíti az összes többi
  érintett
  illetékes hatóságot és az EÉPH-t a következők részleteiről:

a)

az a pénzügyi eszköz vagy tevékenység vagy gyakorlat, amelyre a javasolt lépés vonatkozik;

| b) | a javasolt tiltás vagy korlátozás pontos jellege, és hatálybalépésének kezdete; és |
| --- | --- |

b)

a javasolt tiltás vagy korlátozás pontos jellege, és hatálybalépésének kezdete; és

| c) | az a bizonyíték, amelyre döntését alapozta, és amelynek alapján meggyőződött arról, hogy az (1) bekezdésben foglalt feltételek mindegyike teljesül. |
| --- | --- |

c)

az a bizonyíték, amelyre döntését alapozta, és amelynek alapján meggyőződött arról, hogy az (1) bekezdésben foglalt feltételek mindegyike teljesül.

| (3a) | Ha a (2) bekezdés d) pontjában meghatározott konzultációhoz szükséges idő és a (3) bekezdésben meghatározott egy hónapos késleltetés visszafordíthatatlan kárt okozhat a fogyasztóknak, az illetékes hatóság átmenetileg, három hónapot meg nem haladóan intézkedést hozhat e cikk alapján. Ebben az esetben az illetékes hatóság haladéktalanul tájékoztatja az összes többi hatóságot és az EÉPH-t a megtett intézkedésről. |
| --- | --- |

(3a)

Ha a (2) bekezdés d) pontjában meghatározott konzultációhoz szükséges idő és a (3) bekezdésben meghatározott egy hónapos késleltetés visszafordíthatatlan kárt okozhat a fogyasztóknak, az illetékes hatóság átmenetileg, három hónapot meg nem haladóan intézkedést hozhat e cikk alapján. Ebben az esetben az illetékes hatóság haladéktalanul tájékoztatja az összes többi hatóságot és az EÉPH-t a megtett intézkedésről.

| (4) | Az illetékes hatóság weboldalán értesítést tesz közzé az (1) bekezdés szerinti lépésekről hozott minden határozatáról. Az értesítésnek részleteznie kell a tiltást vagy korlátozást, és meg kell határoznia, hogy az intézkedések az értesítés közzétételétől számítva mennyi idő múlva lépnek érvénybe, és mi az a bizonyíték, amelynek alapján az (1) bekezdésben foglalt összes feltétel teljesül. A tiltás vagy korlátozás csak olyan lépésekre vonatkozhat, amelyeket ennek az értesítésnek a közzététele után hoztak. |
| --- | --- |

(4)

Az illetékes hatóság weboldalán értesítést tesz közzé az (1) bekezdés szerinti lépésekről hozott minden határozatáról. Az értesítésnek részleteznie kell a tiltást vagy korlátozást, és meg kell határoznia, hogy az intézkedések az értesítés közzétételétől számítva mennyi idő múlva lépnek érvénybe, és mi az a bizonyíték, amelynek alapján az (1) bekezdésben foglalt összes feltétel teljesül. A tiltás vagy korlátozás csak olyan lépésekre vonatkozhat, amelyeket ennek az értesítésnek a közzététele után hoztak.

| (5) | Az illetékes hatóság a tiltást vagy korlátozást visszavonja, ha az (1) bekezdésben foglalt feltételek többé nem állnak fenn. |
| --- | --- |

(5)

Az illetékes hatóság a tiltást vagy korlátozást visszavonja, ha az (1) bekezdésben foglalt feltételek többé nem állnak fenn.

| (6) | A Bizottság – a 41. cikkel összhangban – felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusat

  ▐ fogad el, amelyekben meghatározza azokat a kritériumokat és tényezőket, amelyeket az illetékes hatóságoknak annak meghatározásakor kell figyelembe vennie, hogy mikor lép fel olyan veszély, amely a (2) bekezdés a) pontja szerint a befektetővédelmet vagy a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, vagy az uniós pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitását fenyegeti. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság – a 41. cikkel összhangban – felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusat

  ▐ fogad el, amelyekben meghatározza azokat a kritériumokat és tényezőket, amelyeket az illetékes hatóságoknak annak meghatározásakor kell figyelembe vennie, hogy mikor lép fel olyan veszély, amely a (2) bekezdés a) pontja szerint a befektetővédelmet vagy a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, vagy az uniós pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitását fenyegeti.

33. cikk

Koordináció az EÉPH részéről

(1)   Az EÉPH szerepe az, hogy megkönnyítse és koordinálja az illetékes hatóságok által a 32. cikk szerint tett lépéseket. Ezen belül az EÉPH gondoskodik arról, hogy az illetékes hatóság által tett lépés indokolt és arányos legyen, és hogy adott esetben az illetékes hatóságok következetes megközelítési módot alkalmazzanak.

(2)   Miután az EÉPH a 32. cikkel összhangban értesítést kapott arról, hogy az említett cikk alapján lépést fognak tenni, véleményt fogad el arról, hogy a tiltást vagy korlátozást indokoltnak és arányosnak tekinti-e. Ha az EÉPH úgy véli, hogy más illetékes hatóságoknak is intézkedést kell tenniük a kockázat kezeléséhez, akkor ezt is kinyilvánítja a véleményben. A véleményt az EÉPH weboldalán közzéteszik.

(3)   Ha az illetékes hatóság olyan lépést javasol vagy tesz, amely ellentétes az EÉPH (2) bekezdés szerinti véleményével, vagy az EÉPH említett bekezdés szerinti véleménye ellenére elutasítja valamely lépés megtételét, weboldalán azonnal közzé kell tennie egy értesítést, amelyben részletesen kifejti döntése okait.

2.   FEJEZET

POZÍCIÓK

34. cikk

A nemzeti pozíciómenedzselési intézkedéseknek és az EÉPH pozíciós limitjeinek koordinálása

(1)   Az EÉPH szerepe az, hogy megkönnyítse és koordinálja az illetékes hatóságok által
  a(z) .../.../EU
  [új MiFID] irányelv 71. cikke (2) bekezdésének i. pontja és 72. cikkének f) és g) pontja alapján hozott intézkedések foganatosítását. Ezen belül az EÉPH gondoskodik arról, hogy az illetékes hatóságok következetes megközelítést alkalmazzanak abban a tekintetben, hogy ezeket a jogköröket mikor gyakorolják, milyen legyen a meghozott intézkedések jellege és hatóköre, és milyen legyen az intézkedések időtartama és azok nyomon követése.

(2)   Miután az EÉPH értesítést kapott bármely,
  a(z) .../.../EU
  [új MiFID] irányelv 83. cikkének (5) bekezdése szerinti intézkedésről, az intézkedést és annak okait nyilvántartásba veszi.
  A(z) .../.../EU
  [új MiFID] irányelv 72. cikke (1) bekezdésének f) és g) pontján alapuló intézkedésekkel kapcsolatban weboldalán adatbázist üzemeltet és tesz közzé, a hatályban lévő intézkedések összefoglalóival, ideértve az érintett személyt vagy személyek osztályát, az alkalmazandó pénzügyi eszközöket, esetleges mennyiségi intézkedéseket vagy küszöbértékeket, mint például az egy személy által
  meghatározott időszak alatt leköthető vagy tartható maximális nettó pozíció
  a limit elérése előtt, bármely kivétel e szabály alól és annak okai.

35. cikk

Az EÉPH pozíciómenedzselési hatásköre

(1)   Az 1095/2010/EU rendelet 9. cikkének (5) bekezdése szerint az EÉPH, amennyiben a (2) bekezdésben foglalt
  feltételek egyike
  teljesül, a következő intézkedések közül egyet vagy többet alkalmaz: [Mód. 2]

| a) | tájékoztatást kér bármely személytől, ideértve a pozíció vagy a származtatott termék révén vállalt kitettség méretére és rendeltetésére vonatkozó összes dokumentációt; |
| --- | --- |

a)

tájékoztatást kér bármely személytől, ideértve a pozíció vagy a származtatott termék révén vállalt kitettség méretére és rendeltetésére vonatkozó összes dokumentációt;

| b) | miután a kapott információkat elemezte, megköveteli ettől a személytől
  vagy személyek osztályától
  , hogy tegyen megfelelő lépéseket a pozíció vagy a kitettség
  megszüntetésére vagy
  mértékének csökkentésére; |
| --- | --- |

b)

miután a kapott információkat elemezte, megköveteli ettől a személytől
  vagy személyek osztályától
  , hogy tegyen megfelelő lépéseket a pozíció vagy a kitettség
  megszüntetésére vagy
  mértékének csökkentésére;

| c) | korlátozza egy személy arra való képességét, hogy egy árucikkre vonatkozó származtatott ügyletet kössön. |
| --- | --- |

c)

korlátozza egy személy arra való képességét, hogy egy árucikkre vonatkozó származtatott ügyletet kössön.

(2)   Az EÉPH az (1) bekezdés alapján ▐ akkor
  hozhat
  határozatot, ha a következő feltételek
  egyike
  teljesül: [Mód. 9]

| a) | az (1) bekezdés a)–c) pontjában felsorolt intézkedések arra adnak választ, ha veszély merül fel a pénzügyi piacok szabályos működése és integritása – ezen belül a fizikai árucikkek leszállításával kapcsolatos megállapodások
  és a .../.../EU [új MiFID] irányelv 59. cikke (1) bekezdésének a)–cb) pontjában felsorolt tényezők
  –, vagy az Unió pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitása szempontjából; [Mód. 10] |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdés a)–c) pontjában felsorolt intézkedések arra adnak választ, ha veszély merül fel a pénzügyi piacok szabályos működése és integritása – ezen belül a fizikai árucikkek leszállításával kapcsolatos megállapodások
  és a .../.../EU [új MiFID] irányelv 59. cikke (1) bekezdésének a)–cb) pontjában felsorolt tényezők
  –, vagy az Unió pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitása szempontjából; [Mód. 10]

| b) | az illetékes hatóság vagy illetékes hatóságok nem hoztak intézkedést a veszély kezelésére, vagy a hozott intézkedések nem elégségesek a veszély kezeléséhez. |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóság vagy illetékes hatóságok nem hoztak intézkedést a veszély kezelésére, vagy a hozott intézkedések nem elégségesek a veszély kezeléséhez.

A nagykereskedői energiatermékekkel kapcsolatos intézkedéseket a 713/2009/EK rendelet szerint létrehozott Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségével folytatott egyeztetés után lehet meghozni.

(3)   Amikor az EÉPH az (1) bekezdésben említett intézkedéseket hoz, figyelembe kell vennie, hogy az intézkedés mennyiben felel meg a következőknek:

| a) | jelentős a hatása, ha veszély merül fel a pénzügyi piacok szabályos működése és integritása – ezen belül
  a .../.../EU [új MiFID] irányelv 59. cikke (1) bekezdésének a)–cb) pontjában felsorolt tényezők vagy
  a fizikai árucikkek leszállításával kapcsolatos megállapodások –, vagy az Unió pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitása szempontjából, vagy jelentősen javítja az illetékes hatóságoknak a veszély figyelemmel kísérésére való képességét; [Mód. 11] |
| --- | --- |

a)

jelentős a hatása, ha veszély merül fel a pénzügyi piacok szabályos működése és integritása – ezen belül
  a .../.../EU [új MiFID] irányelv 59. cikke (1) bekezdésének a)–cb) pontjában felsorolt tényezők vagy
  a fizikai árucikkek leszállításával kapcsolatos megállapodások –, vagy az Unió pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitása szempontjából, vagy jelentősen javítja az illetékes hatóságoknak a veszély figyelemmel kísérésére való képességét; [Mód. 11]

| b) | nem teremti meg a szabályozási arbitrázs kockázatát; |
| --- | --- |

b)

nem teremti meg a szabályozási arbitrázs kockázatát;

| c) | nem jár olyan káros hatással a pénzügyi piacok hatékonyságára – ideértve e piacok likviditásának csökkentését vagy a bizonytalanság teremtését a piaci szereplők számára –, ami az intézkedés hasznaihoz képest aránytalan lenne. |
| --- | --- |

c)

nem jár olyan káros hatással a pénzügyi piacok hatékonyságára – ideértve e piacok likviditásának csökkentését vagy a bizonytalanság teremtését a piaci szereplők számára –, ami az intézkedés hasznaihoz képest aránytalan lenne.

(4)   Mielőtt bármely, az (1) bekezdésben említett intézkedés felvállalásáról vagy megújításáról döntene, az EÉPH az általa javasolt intézkedésről értesíti a releváns illetékes hatóságokat. Abban az esetben, ha az (1) bekezdés a) vagy b) pontja szerinti kérelemről van szó, az értesítés tartalmazza az érintett személy vagy személyek kilétét, a kérelem tartalmát és annak okait. Az (1) bekezdés c) pontja szerinti intézkedés esetén az értesítésnek tartalmaznia kell részletes adatokat az érintett személyről vagy az érintett személyek osztályáról, az alkalmazható pénzügyi eszközről, a vonatkozó mennyiségi intézkedésekről – mint például az egy személy vagy személyek egy osztálya által
  meghatározott időszak alatt leköthető vagy tartható
  maximális
  nettó pozíció
  –, valamint azok okairól.

(5)   Az értesítést legkevesebb 24 órával az intézkedés tervezett hatálybalépése vagy megújítása előtt közzé kell tenni. Kivételes körülmények között, amikor a 24 órával előbb adott értesítés nem lehetséges, az EÉPH az értesítést 24 óránál rövidebb időn belül is közzéteheti az intézkedés szándékok szerinti érvénybe lépése vagy megújítása előtt.

(6)   Az EÉPH weboldalán közleményt tesz közzé bármely olyan döntéséről, amely bármely, az (1) bekezdés c) pontja szerinti döntés meghozatalára vagy megújítására vonatkozik. A közleménynek tartalmaznia kell a részletes adatokat az érintett személyről vagy az érintett személyek osztályáról, az alkalmazható pénzügyi eszközökről, a vonatkozó mennyiségi intézkedésekről – mint például az egy személy vagy személyek egy osztálya által
  meghatározott időszak alatt leköthető vagy tartható
  maximális
  nettó pozícióról
  –, valamint azok okairól.

(7)   Az intézkedés akkor lép érvénybe, amikor a közleményt közzétették vagy a közleményben megadott, a közzétételét követő időpontban, és csak olyan ügyletre vonatkozhat, amelyet azt követően kötöttek, hogy az intézkedés érvénybe lépett.

(8)   Az EÉPH kellő időközönként, de legalább háromhavonta felülvizsgálja az (1) bekezdés c) pontjában említett intézkedéseit. Amennyiben egy intézkedést a három hónapos időtartam elteltét követően nem hosszabbítanak meg, az automatikusan hatályát veszti. A (2)–(8) bekezdést az intézkedések meghosszabbítására is alkalmazni kell.

(9)   Az EÉPH által e cikknek megfelelően elfogadott lépés felülírja az illetékes hatóság által
  a .../.../EU [új MiFID] irányelv 72. cikkének f), g) és ha) pontja
  szerint korábban tett esetleges lépéseket.

(10)   A Bizottság – a 41. cikkel összhangban – felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza azokat a kritériumokat és tényezőket, amelyeket az illetékes hatóságoknak és az EÉPH-nak annak meghatározásakor kell figyelembe vennie, hogy mikor lép fel olyan veszély, amely a (2) bekezdés a) pontja szerint a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását – ezen belül a fizikai árucikkek leszállításával kapcsolatos megállapodásokat –, vagy az Unió pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitását fenyegeti.
  E kritériumok és tényezők figyelembe veszik a .../.../EU [új MiFID] irányelv 59. cikkének (3) bekezdése értelmében kidolgozott szabályozástechnikai standardok tervezetét, továbbá különbséget tesznek azon helyzetek között, amikor az EÉPH azért lép fel, mert az illetékes hatóság elmulasztotta a fellépést, illetve azon helyzetek között, amikor az EÉPH olyan további kockázatot kíván kezelni, amellyel szemben az illetékes hatóság a .../.../EU [új MiFID] irányelv 72. cikkének f), g) és ha) pontja értelmében nem tud fellépni.

VIII.   CÍM

SZOLGÁLTATÁSOK NYÚJTÁSA
  VAGY TEVÉKENYSÉGEK
  HARMADIK ORSZÁGBELI, FIÓKTELEPPEL NEM RENDELKEZŐ VÁLLALKOZÁSOK RÉSZÉRŐL

36. cikk

Általános rendelkezések

(1)   Harmadik országbeli vállalkozás az Unióban székhellyel rendelkező jogosult szerződő
  felek
  és
  a .../.../EU irányelv [új MiFID] II. mellékletének I. szakasza értelmében vett szakmai ügyfelek számára
  fióktelep létrehozása nélkül csak akkor
  biztosíthat befektetési szolgáltatásokat vagy végezhet tevékenységeket
  , ha saját maga be van jegyezve a harmadik országbeli vállalkozásokról az EÉPH által, a 37. cikknek megfelelően vezetett nyilvántartásba.

(2)   Az EÉPH egy harmadik országbeli vállalkozást, amely az (1) bekezdésnek megfelelően az Unióban
  nyújtandó
  befektetési szolgáltatásokat és
  végzendő
  tevékenységeket kérelmez, csak akkor
  jegyez
  be, ha teljesülnek a következő feltételek:

| a) | a Bizottság elfogadta a 37. cikk (1) bekezdése szerinti határozatot; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság elfogadta a 37. cikk (1) bekezdése szerinti határozatot;

| b) | a vállalkozásnak
  abban a
  jogrendszerben
  , amelyben központi irodája található,
  engedélye van arra, hogy az Unióban befektetési szolgáltatásokat vagy tevékenységeket végezzen, továbbá olyan hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá tartozik, amely biztosítja az adott harmadik országban alkalmazandó előírásoknak való teljes megfelelést; |
| --- | --- |

b)

a vállalkozásnak
  abban a
  jogrendszerben
  , amelyben központi irodája található,
  engedélye van arra, hogy az Unióban befektetési szolgáltatásokat vagy tevékenységeket végezzen, továbbá olyan hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá tartozik, amely biztosítja az adott harmadik országban alkalmazandó előírásoknak való teljes megfelelést;

| c) | létrejöttek a (37) bekezdés szerinti együttműködési megállapodások. |
| --- | --- |

c)

létrejöttek a (37) bekezdés szerinti együttműködési megállapodások.

(2a)
     
  Amennyiben a harmadik országbeli vállalkozást e cikkel összhangban bejegyezték, a tagállamok az e rendelet vagy a .../.../EU irányelv [új MiFID] hatálya alá tartozó ügyek tekintetében semmilyen további követelményt nem írnak elő a harmadik országbeli vállalkozás számára.

(3)   Az (1) bekezdésben említett harmadik országbeli vállalkozás kérelmét az EÉPH-nak azt követően nyújtja be, hogy a Bizottság elfogadta a 37. cikkben említett határozatot, kimondva, hogy annak a harmadik országnak a jogi és felügyeleti keretrendszere, amelyben a harmadik országbeli vállalkozás engedéllyel rendelkezik, egyenértékű a 37. cikk (1) bekezdésében említett előírásokkal.

A kérelmező harmadik országbeli vállalkozás az EÉPH-nak minden, a bejegyzéshez szükséges információt megad. Az EÉPH a kérelem kézhezvételétől számított 30 munkanapon belül értékeli, hogy a kérelem hiánytalan-e. Ha a kérelem nem teljes, az EÉPH megállapítja azt a határidőt, ameddig a harmadik országbeli vállalkozásnak a meg kell adnia a további információkat.

A bejegyzési határozat a (2) bekezdésben előírt feltételeken alapul.

Az EÉPH a hiánytalan kérelem benyújtásától számított 180 munkanapon belül írásban, teljes körű indokolás kíséretében tájékoztatja a kérelmező nem uniós vállalkozást arról, hogy a bejegyzést megadták-e, vagy elutasították.

(4)   Az e cikknek megfelelő szolgáltatásokat nyújtó harmadik országbeli vállalkozások – a befektetési szolgáltatás megkezdése előtt – tájékoztatják az Unióban lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező ügyfeleiket arról, hogy szolgáltatásaikat csak jogosult szerződő feleknek
  és a .../.../EU irányelv [új MiFID] II. mellékletének I. szakasza értelmében vett szakmai ügyfeleknek
  nyújthatják, és hogy az Unióban nem tartoznak felügyelet hatálya alá. Feltüntetik továbbá a harmadik országban a felügyeletért felelős illetékes hatóság nevét és címét.

Az első albekezdésben szereplő tájékoztatást írásban és egyértelműen kell megadniuk.

Az Unióban lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező személyek a harmadik országbeli, az (1) bekezdésnek megfelelően be nem jegyzett vállalkozás befektetési szolgáltatásait igénybe vehetik, de kizárólag csak saját kezdeményezésükre.
  A természetes személyek általi kezdeményezés nem jogosítja fel a harmadik országbeli vállalkozást arra, hogy befektetési termékek vagy befektetési szolgáltatások új kategóriáit hozza forgalomba a szóban forgó személy számára.

(5)   
  Az e cikknek megfelelő szolgáltatásokat nyújtó vagy tevékenységeket végző
  harmadik országbeli vállalkozások
  , mielőtt egy Unióban lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező ügyfél vonatkozásában bármilyen szolgáltatást nyújtanak vagy bármilyen tevékenységet végeznek, felajánlják, hogy a szóban forgó szolgáltatásokkal vagy tevékenységekkel kapcsolatos
  bármiféle jogvitát
  valamely tagállambeli bíróság vagy választottbíróság
  joghatóságának
  vetik alá
  .

(6)   
  Az EÉPH kidolgozza olyan
  szabályozástechnikai standardok
  tervezetét
  , amelyek meghatározzák, hogy a kérelmező harmadik országbeli vállalkozásnak milyen információkat kell biztosítania az EÉPH számára a (3) bekezdés szerinti bejegyzés iránti kérelmében, és milyen formátumban kell biztosítania a (4) bekezdésben előírt információkat.

Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardok tervezetét ...-ig (27) benyújtja a Bizottságnak.

A Bizottság felhatalmazást kap
  az első albekezdésben említett szabályozástechnikai
  standardoknak
  az 1095/2010/EU rendelet 10–14.
  cikkével összhangban történő elfogadására
  .

37. cikk

Az egyenértékűségről szóló határozat

(1)   A Bizottság a
  42. cikk (2) bekezdésében
  említett
  vizsgálóbizottsági
  eljárásnak megfelelően határozatot
  fogad
  el egy harmadik országgal kapcsolatban, ha annak jogi és felügyeleti megoldásai biztosítják, hogy az adott harmadik országban engedélyezett vállalkozások olyan, jogilag kötelező előírásoknak feleljenek meg, amelyek hatása egyenértékű az e rendeletben
  ,
  a 2006/49/EK irányelvben
  és a .../.../EU irányelvben [MiFID]
  , valamint
  az e rendelet vagy az említett irányelvek értelmében elfogadott
  végrehajtási
  intézkedésekben
  meghatározott követelményekével.

Egy harmadik ország prudenciális
  és üzletviteli
  keretrendszere akkor tekinthető
  egyenértékű hatásúnak
  , ha a keretrendszer teljesíti a következő feltételeket:

| a) | a befektetési szolgáltatásokat és tevékenységeket végző vállalkozások az adott harmadik országban engedélyezés, valamint folyamatos effektív felügyelet és végrehajtás hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- |

a)

a befektetési szolgáltatásokat és tevékenységeket végző vállalkozások az adott harmadik országban engedélyezés, valamint folyamatos effektív felügyelet és végrehajtás hatálya alá tartoznak;

| b) | a befektetési szolgáltatásokat és tevékenységeket végző vállalkozások az adott harmadik országban elégséges tőkekövetelmények és a tulajdonosok és a vezető testület tagjai tekintetében is célszerű követelmények hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- |

b)

a befektetési szolgáltatásokat és tevékenységeket végző vállalkozások az adott harmadik országban elégséges tőkekövetelmények és a tulajdonosok és a vezető testület tagjai tekintetében is célszerű követelmények hatálya alá tartoznak;

| c) | a befektetési szolgáltatásokat és tevékenységeket végző vállalkozások megfelelő szervezeti követelmények hatálya alá tartoznak a belső kontrollfunkciók tekintetében; |
| --- | --- |

c)

a befektetési szolgáltatásokat és tevékenységeket végző vállalkozások megfelelő szervezeti követelmények hatálya alá tartoznak a belső kontrollfunkciók tekintetében;

| d) | a befektetési szolgáltatásokat és tevékenységeket végző vállalkozások célszerű üzletviteli szabályok hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- |

d)

a befektetési szolgáltatásokat és tevékenységeket végző vállalkozások célszerű üzletviteli szabályok hatálya alá tartoznak;

| e) | gondoskodik a piac átláthatóságáról és integritásáról, a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció formájában megjelenő piaci visszaélés megakadályozásával. |
| --- | --- |

e)

gondoskodik a piac átláthatóságáról és integritásáról, a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció formájában megjelenő piaci visszaélés megakadályozásával.

A Bizottság e bekezdés szerinti határozata a befektetési vállalkozások vagy piacműködtetők egy vagy több kategóriájára korlátozódhat. A harmadik országbeli vállalkozás bejegyezhető a 36. cikknek megfelelően, ha a Bizottság határozatában foglalt kategóriákba tartozik.

(2)   Az EÉPH együttműködési megállapodásokat hoz létre az olyan harmadik országok érintett illetékes hatóságaival, amelyek jogi és felügyeleti keretrendszerét az (1) bekezdésnek megfelelően egyenértékűnek elismerték. Az ilyen megállapodásoknak legalább a következőket rögzíteniük kell:

| a) | az EÉPH és az érintett harmadik ország illetékes hatóságai közötti információcsere mechanizmusát, ideértve az EÉPH által kért hozzáférést a harmadik országokban engedélyezett nem uniós vállalkozásokra vonatkozó valamennyi információhoz; |
| --- | --- |

a)

az EÉPH és az érintett harmadik ország illetékes hatóságai közötti információcsere mechanizmusát, ideértve az EÉPH által kért hozzáférést a harmadik országokban engedélyezett nem uniós vállalkozásokra vonatkozó valamennyi információhoz;

| b) | az EÉPH azonnali értesítésére szolgáló mechanizmust arra az esetre, ha a harmadik ország illetékes hatósága úgy véli, hogy a felügyelete alá tartozó és az EÉPH által a 38. cikkben előírt nyilvántartásba bejegyzett harmadik országbeli vállalkozás megsérti engedélyének feltételeit vagy valamely más betartandó jogszabályt; |
| --- | --- |

b)

az EÉPH azonnali értesítésére szolgáló mechanizmust arra az esetre, ha a harmadik ország illetékes hatósága úgy véli, hogy a felügyelete alá tartozó és az EÉPH által a 38. cikkben előírt nyilvántartásba bejegyzett harmadik országbeli vállalkozás megsérti engedélyének feltételeit vagy valamely más betartandó jogszabályt;

| c) | a felügyeleti tevékenységek – ideértve szükséges esetben a helyszíni szemléket is – összehangolásával kapcsolatos eljárásokat. |
| --- | --- |

c)

a felügyeleti tevékenységek – ideértve szükséges esetben a helyszíni szemléket is – összehangolásával kapcsolatos eljárásokat.

38. cikk

Nyilvántartás

Az EÉPH az Unióban befektetési szolgáltatások
  nyújtására
  vagy
  befektetési
  tevékenységek végzésére engedélyt kapott,
  harmadik országbeli
  vállalkozásokról a 36. cikknek megfelelően nyilvántartást vezet. A nyilvántartás nyilvánosan hozzáférhető az EÉPH weboldalán, és információkat tartalmaz azokról a szolgáltatásokról vagy tevékenységekről, amelyekre a
  harmadik országbeli
  vállalkozások engedéllyel rendelkeznek, valamint utal a felügyeletek ellátásáért felelős illetékes hatóságra a harmadik országban.

39. cikk

A nyilvántartásba vétel visszavonása

(1)   Az EÉPH ▐ visszavonja a
  harmadik országbeli
  vállalkozás 38. cikk szerinti nyilvántartásba való bejegyzését, ha:

| a) | az EÉPH alapos indokkal, dokumentált bizonyítékok alapján feltételezheti, hogy a
  harmadik országbeli
  vállalkozás az Unióban végzett befektetési szolgáltatások és tevékenységek során a befektetők érdekei vagy a piacok rendes működése számára sérelmes módon jár el; vagy |
| --- | --- |

a)

az EÉPH alapos indokkal, dokumentált bizonyítékok alapján feltételezheti, hogy a
  harmadik országbeli
  vállalkozás az Unióban végzett befektetési szolgáltatások és tevékenységek során a befektetők érdekei vagy a piacok rendes működése számára sérelmes módon jár el; vagy

| b) | az EÉPH alapos indokkal, dokumentált bizonyítékok alapján feltételezheti, hogy a
  harmadik országbeli
  vállalkozás az Unióban végzett befektetési szolgáltatások és tevékenységek során súlyosan megsértette a harmadik országban rá alkalmazandó azon rendelkezéseket, amelyek alapján a Bizottság meghozta a 37. cikk (1) bekezdése szerinti határozatot. |
| --- | --- |

b)

az EÉPH alapos indokkal, dokumentált bizonyítékok alapján feltételezheti, hogy a
  harmadik országbeli
  vállalkozás az Unióban végzett befektetési szolgáltatások és tevékenységek során súlyosan megsértette a harmadik országban rá alkalmazandó azon rendelkezéseket, amelyek alapján a Bizottság meghozta a 37. cikk (1) bekezdése szerinti határozatot.

(2)   Az EÉPH az (1) bekezdés alapján csak akkor hoz határozatot,
  amennyiben
  a következő feltételek mindegyike teljesül:

| a) | az EÉPH az ügyre felhívta a harmadik ország illetékes hatóságának a figyelmét, és az nem tette meg a megfelelő, a befektetők és az Unión belüli piacok rendes működésének védelmében szükséges intézkedéseket, vagy nem tudta bizonyítani, hogy a harmadik országbeli vállalkozás megfelel a harmadik országban rá alkalmazandó előírásoknak; és |
| --- | --- |

a)

az EÉPH az ügyre felhívta a harmadik ország illetékes hatóságának a figyelmét, és az nem tette meg a megfelelő, a befektetők és az Unión belüli piacok rendes működésének védelmében szükséges intézkedéseket, vagy nem tudta bizonyítani, hogy a harmadik országbeli vállalkozás megfelel a harmadik országban rá alkalmazandó előírásoknak; és

| b) | az EÉPH legalább 30 nappal a visszavonás előtt tájékoztatta a harmadik ország illetékes hatóságát arról a szándékáról, hogy visszavonja a harmadik országbeli vállalkozás bejegyzését. |
| --- | --- |

b)

az EÉPH legalább 30 nappal a visszavonás előtt tájékoztatta a harmadik ország illetékes hatóságát arról a szándékáról, hogy visszavonja a harmadik országbeli vállalkozás bejegyzését.

(3)   Az EÉPH haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot minden olyan intézkedésről, amelyet az (1) bekezdésnek megfelelően hozott, és határozatát weboldalán közzéteszi.

(4)   A Bizottság értékeli, hogy a 37. cikk (1) bekezdése szerinti határozat meghozatalának alapjául szolgáló feltételek továbbra is fennállnak-e az érintett harmadik ország viszonylatában.

IX.   CÍM

FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ ÉS VÉGREHAJTÁSI JOGI AKTUSOK

1.   FEJEZET

FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ JOGI AKTUSOK

40. cikk

Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok

A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 41. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiak tekintetében: 2. cikk (3) bekezdés, 4. cikk (3) bekezdés, 6. cikk (2) bekezdés, 8. cikk (4) bekezdés, 10. cikk (2) bekezdés, 11. cikk (2) bekezdés, 12. cikk (2) bekezdés, 13. cikk (7) bekezdés, 14. cikk (5) bekezdés, 14. cikk (6) bekezdés, 16. cikk (3) bekezdés, 18. cikk (2) bekezdés, 18. cikk (3) bekezdés, 19. cikk (3) bekezdés, 20. cikk (3) bekezdés, 28. cikk (6) bekezdés, 29. cikk (6) bekezdés, 30. cikk (3) bekezdés, 31. cikk (8) bekezdés, 32. cikk (6) bekezdés
  és
  35. cikk (10) bekezdés ▐.

41. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.

(2)   A
  2. cikk (3) bekezdésében, a 4. cikk (3) bekezdésében, a 6. cikk (2) bekezdésében, a 8. cikk (4) bekezdésében, a 10. cikk (2) bekezdésében, a 11. cikk (2) bekezdésében, a 12. cikk (2) bekezdésében, a 13. cikk (7) bekezdésében, a 14. cikk (5) és (6) bekezdésében, a 16. cikk (3) bekezdésében, a 18. cikk (2) és (3) bekezdésében, a 19. cikk (3) bekezdésében, a 20. (3) bekezdésében, a 28. cikk (6) bekezdésében, a 29. cikk (6) bekezdésében, a 30. cikk (3) bekezdésében, a 31. cikk (8) bekezdésében, a 32. cikk (6) bekezdésében és a 35. cikk (10) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására való
  felhatalmazás a 41. cikk (1) bekezdésében említett időponttól számított határozatlan időtartamra szól.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a
  2. cikk (3) bekezdésében, a 4. cikk (3) bekezdésében, a 6. cikk (2) bekezdésében, a 8. cikk (4) bekezdésében, a 10. cikk (2) bekezdésében, a 11. cikk (2) bekezdésében, a 12. cikk (2) bekezdésében, a 13. cikk (7) bekezdésében, a 14. cikk (5) és (6) bekezdésében, a 16. cikk (3) bekezdésében, a 18. cikk (2) és (3) bekezdésében, a 19. cikk (3) bekezdésében, a 20. (3) bekezdésében, a 28. cikk (6) bekezdésében, a 29. cikk (6) bekezdésében, a 30. cikk (3) bekezdésében, a 31. cikk (8) bekezdésében, a 32. cikk (6) bekezdésében és a 35. cikk (10) bekezdésében említett
  felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. Az említett határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján vagy a határozatban megjelölt napon lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő
  három
  hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére az említett időtartam
  három
  hónappal meghosszabbodik.

2.   FEJEZET

VÉGREHAJTÁSI JOGI AKTUSOK

42. cikk

A bizottsági eljárás

(1)   A ▐ Bizottság munkáját a 2001/528/EK bizottsági határozattal létrehozott európai értékpapír-bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni ▐.

X.   CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

43. cikk

Jelentés és felülvizsgálat

(1)   A Bizottság ... (28)-ig, az EÉPH-val egyeztetve, jelentést tesz az Európai Parlament és a Tanács számára a
  3–12. cikk
  alapján megállapított átláthatósági kötelezettségek gyakorlati hatásáról, különös tekintettel a 3. cikk (2) bekezdésében és a 4. cikk (2) ▐ bekezdésében
  , valamint 8. cikkében
  megállapított kereskedés előtti átláthatósági kötelezettségekre vonatkozó mentességek alkalmazására és folytatólagos helyénvalóságára.

(2)   A Bizottság ...-ig (28)-, az EÉPH-val egyeztetve, jelentést tesz az Európai Parlament és a Tanács számára a
  23. cikk
  működéséről, ideértve, hogy a kapott és az illetékes hatóságok között kicserélt ügyletjelentések tartalma és formátuma átfogóan lehetővé teszi-e a befektetési vállalkozások tevékenységeinek a
  23. cikk (1) bekezdése
  szerinti figyelemmel kísérését. A Bizottság megfelelő javaslatokat tehet, hogy esetleges változtatásokat javasoljon, beleértve annak előírását, hogy az ügyleteket az illetékes hatóságok helyett egy, az EÉPH által kijelölt rendszernek kell bejelenteni, amely lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára, hogy
  e rendelet és a .../.../EU irányelv [új MiFID] alkalmazásában, valamint a .../.../EU rendelet [MAR] szerinti bennfentes kereskedelem és piaci visszaélés felderítése céljából
  az összes bejelentett információhoz hozzáférjenek, ennek a cikknek az alapján

(2a)
     
  A Bizottság –ig (28)-az EÉPH-val való konzultációt követően jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé a legjobb vételi és eladási árfolyamokat tartalmazó európai rendszer – az árfolyamadatok egybegyűjtése érdekében történő – kialakításának megvalósíthatóságáról, valamint arról, hogy ez megfelelő kereskedelmi megoldás lehetne-e a piaci résztvevők közötti információs aszimmetriák csökkentésére, valamint eszközként szolgálhatna-e a szabályozók számára az árfolyamjegyzési tevékenységek jobb nyomon követésére a kereskedési helyszíneken.

A Bizottság
  ... (28)

  –ig, az EÉPH-val egyeztetve, jelentést tesz az Európai Parlament és a Tanács számára a szabványosított tőzsdén kívüli származtatott termékek kereskedésének a tőzsdékre vagy elektronikus kereskedési platformokra való áthelyezése tárgyában elért előrelépésről, a 22. és a 24 bekezdésnek megfelelően.

44. cikk

A 648/2012/EU rendelet módosítása

A 648/2012/EU rendelet
  81. cikkének (3) bekezdése
  a következő albekezdéssel egészül ki:

„A kereskedési adattár ezeket az adatokat a .../.../EU [MiFIR] rendelet (29) 23. cikke szerinti előírásoknak megfelelően továbbítja az illetékes hatóságoknak.

45. cikk

45. cikk

Átmeneti rendelkezések

Átmeneti rendelkezések

A ▐ harmadik országbeli vállalkozások
  az adott harmadik országra vonatkozó, a .../.../EU [új MiFID] irányelv 41. cikkének (3) bekezdése szerinti bizottsági határozat elfogadásától számított egy évig
  továbbra is végezhetnek szolgáltatásokat és tevékenységeket
  a tagállamokban
  , a nemzeti rendszereknek megfelelően.

az adott harmadik országra vonatkozó, a .../.../EU [új MiFID] irányelv 41. cikkének (3) bekezdése szerinti bizottsági határozat elfogadásától számított egy évig

a tagállamokban

▐

46. cikk

46. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő
  huszadik
  napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

huszadik

Ezt a rendeletet ... (30)-tól kell alkalmazni, kivéve a 2. cikk (3) bekezdését, a 4. cikk (3) bekezdését, a 6. cikk (2) bekezdését, a 8. cikk (4) bekezdését, a 10. cikk (2) bekezdését, a 11. cikk (2) bekezdését, a 12. cikk (2) bekezdését, a 13. cikk (7) bekezdését, a 14. cikk (5) bekezdését, a 14. cikk (6) bekezdését, a 16. cikk (3) bekezdését, a 18. cikk (2) bekezdését, a 18. cikk (3) bekezdését, a 19. cikk (3) bekezdését, a 20. (3) bekezdését, a 23. cikk (8) bekezdését, a 24. cikk (5) bekezdését, a 26. cikket, a 28. cikk (6) bekezdését, a 29. cikk (6) bekezdését, a 30. cikk (3) bekezdését, a 31., 32., 33., 34. és 35. cikket, amelyeket e rendelet hatálybalépésétől azonnal alkalmazni kell.

30

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 143., 2012.5.22., 74. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2012. október 26-i álláspontja.

2

(3)  HL L 145., 2004.4.30., 1. o.

3

(4)  HL L 241., 2006.9.2., 1. o.

4

(5)  HL L 331., 2010.12.15., 84. o.

5

(6)  a 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a tájékoztatókban foglalt információk formátuma, az információk hivatkozással történő beépítése, a tájékoztatók közzététele és a reklámok terjesztése tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2004. április 29-i 809/2004/EK bizottsági rendelet (HL L 149., 2004.4.30., 1. o.).

6

(7)  HL L 335., 2009.12.17., 1. o.

7

(8)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

8

(9)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

9

(10)  HL L 86., 2012.3.24., 1. o.

10

(11)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

11

(12)  HL L 8., 2001.12.1., 1. o.

12

(13)  HL L 96., 2002.4.12., 16. o.

13

(14)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

14

(15)  HL L 326., 2011.12.8., 1. o.

15

(16)  18 hónappal e rendelet hatálybalépése után.

16

(17)  42 hónappal e rendelet hatálybalépése után.

17

(18)  
  12 hónappal e rendelet hatálybalépése után.

  [Mód. 4]

18

12 hónappal e rendelet hatálybalépése után.

[Mód. 4]

(19)  24 hónappal e rendelet hatálybalépése után.

19

(20)  12 hónappal e rendelet hatálybalépése után.

20

(21)  24 hónappal e rendelet hatálybalépése után.

21

(22)  
  12 hónappal e rendelet hatálybalépése után.

  [Mód. 5].

22

12 hónappal e rendelet hatálybalépése után.

[Mód. 5].

(23)  12 hónappal e rendelet hatálybalépése után.

23

(24)  12 hónappal e rendelet hatálybalépése után.

24

(25)  12 hónappal e rendelet hatálybalépése után.
  [Mód. 6].

25

[Mód. 6].

(26)  12 hónappal e rendelet hatálybalépése után.

26

(27)  12 hónappal e rendelet hatálybalépése után.

27

(28)  
  42 hónappal e rendelet hatálybalépése után.

28

42 hónappal e rendelet hatálybalépése után.

(29)  HL L ...”.

29

(30)  
  18 hónappal e rendelet hatálybalépése után.

30

18 hónappal e rendelet hatálybalépése után.

---