# Europeiska unionens C 88/2014

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2014.088.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 88 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 57 årgången27 mars 2014 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2014.088.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 88

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

57 årgången27 mars 2014

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Rådet |
| 2014/C 088/01 | Rådets rekommendation av den 10 mars 2014 om kvalitetskriterier för praktikprogram | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

2014/C 088/01

Rådets rekommendation av den 10 mars 2014 om kvalitetskriterier för praktikprogram

1

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2014/C 088/02 | Eurons växelkurs | 5 |
| 2014/C 088/03 | Ny nationell sida på euromynt som ska sättas i omlopp | 6 |
| 2014/C 088/04 | Ny nationell sida på euromynt som ska sättas i omlopp | 7 |
| 2014/C 088/05 | Ny nationell sida på euromynt som ska sättas i omlopp | 8 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2014/C 088/02

Eurons växelkurs

5

2014/C 088/03

Ny nationell sida på euromynt som ska sättas i omlopp

6

2014/C 088/04

Ny nationell sida på euromynt som ska sättas i omlopp

7

2014/C 088/05

Ny nationell sida på euromynt som ska sättas i omlopp

8

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Europeiska rekryteringsbyrån (Epso) |
| 2014/C 088/06 | Meddelande om allmänt uttagningsprov | 9 |
| | DOMSTOLSFÖRFARANDEN |
| | Efta-domstolen |
| 2014/C 088/07 | Domstolens dom av den 15 november 2013 i mål E-10/13 – Eftas övervakningsmyndighet mot Republiken Island (Underlåtenhet av EES-/Eftastat att uppfylla sina skyldigheter – Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (omarbetning) | 10 |
| 2014/C 088/08 | Domstolens dom av den 15 november 2013 i mål E-9/13 – Eftas övervakningsmyndighet mot Konungariket Norge (Underlåtenhet av EES-stat att uppfylla sina skyldigheter – Kommissionens direktiv 2010/48/EU av den 5 juli 2010 om anpassning till den tekniska utvecklingen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/40/EG om provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet) | 11 |
| 2014/C 088/09 | Domstolens dom av den 15 november 2013 i mål E-11/13 – Eftas övervakningsmyndighet mot Republiken Island (Underlåtenhet av en avtalsslutande part att uppfylla sina skyldigheter – Direktiv 2002/92/EG av den 9 december 2002 om försäkringsförmedling) | 12 |
| 2014/C 088/10 | Domstolens dom av den 27 november 2013 i mål E-6/13 – Metacom AG mot Rechtsanwälte Zipper & Collegen (Advokaters frihet att tillhandahålla tjänster i andra EES-stater – Direktiv 77/249/EEG – Förande av talan i eget namn – Registreringsplikt i nationell lagstiftning – Följder av underlåten registrering) | 13 |
| 2014/C 088/11 | Domstolens dom av den 6 december 2013 i mål E-15/13 – Eftas övervakningsmyndighet mot Republiken Island (Underlåtenhet av EES-stat att uppfylla sina skyldigheter – Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/22/EG av den 23 april 2009 om förbudsföreläggande för att skydda konsumenternas intressen) | 14 |
| 2014/C 088/12 | Domstolens dom av den 6 december 2013 i mål E-16/13 – Eftas övervakningsmyndighet mot Island (Underlåtenhet av avtalsslutande part att uppfylla sina skyldigheter – Underlåtet genomförande – Direktiv 2008/122/EG om konsumentskydd vid vissa aspekter av avtal om tidsdelat boende, långfristiga semesterprodukter, återförsäljning och byte) | 15 |
| 2014/C 088/13 | Domstolens dom av den 6 december 2013 i mål E-17/13 – Eftas övervakningsmyndighet mot Republiken Island (Underlåtenhet av avtalsslutande part att uppfylla sina skyldigheter – Direktiv 2009/44/EG – Underlåtet genomförande) | 16 |
| 2014/C 088/14 | Domstolens dom av den 6 december 2013 i mål E-18/13 — Eftas övervakningsmyndighet mot Republiken Island (Underlåtenhet av avtalsslutande part att uppfylla sina skyldigheter – Direktiv 2001/81/EG – Underlåtet genomförande) | 17 |
| 2014/C 088/15 | Begäran om ett rådgivande yttrande från Eftadomstolen enligt Staatsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein (furstendömet Liechtensteins författningsdomstol) av den 29 oktober 2013 i målet Casino Admiral AG mot Wolfgang Egger (Mål E-24/13) | 18 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2014/C 088/16 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.7153 – BNPP/LaSer) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 19 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2014/C 088/17 | Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 20 |
| 2014/C 088/18 | Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 25 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska rekryteringsbyrån (Epso)

2014/C 088/06

Meddelande om allmänt uttagningsprov

9

DOMSTOLSFÖRFARANDEN

Efta-domstolen

2014/C 088/07

Domstolens dom av den 15 november 2013 i mål E-10/13 – Eftas övervakningsmyndighet mot Republiken Island (Underlåtenhet av EES-/Eftastat att uppfylla sina skyldigheter – Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (omarbetning)

(Underlåtenhet av EES-/Eftastat att uppfylla sina skyldigheter – Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (omarbetning)

10

2014/C 088/08

Domstolens dom av den 15 november 2013 i mål E-9/13 – Eftas övervakningsmyndighet mot Konungariket Norge (Underlåtenhet av EES-stat att uppfylla sina skyldigheter – Kommissionens direktiv 2010/48/EU av den 5 juli 2010 om anpassning till den tekniska utvecklingen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/40/EG om provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet)

(Underlåtenhet av EES-stat att uppfylla sina skyldigheter – Kommissionens direktiv 2010/48/EU av den 5 juli 2010 om anpassning till den tekniska utvecklingen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/40/EG om provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet)

11

2014/C 088/09

Domstolens dom av den 15 november 2013 i mål E-11/13 – Eftas övervakningsmyndighet mot Republiken Island (Underlåtenhet av en avtalsslutande part att uppfylla sina skyldigheter – Direktiv 2002/92/EG av den 9 december 2002 om försäkringsförmedling)

(Underlåtenhet av en avtalsslutande part att uppfylla sina skyldigheter – Direktiv 2002/92/EG av den 9 december 2002 om försäkringsförmedling)

12

2014/C 088/10

Domstolens dom av den 27 november 2013 i mål E-6/13 – Metacom AG mot Rechtsanwälte Zipper & Collegen (Advokaters frihet att tillhandahålla tjänster i andra EES-stater – Direktiv 77/249/EEG – Förande av talan i eget namn – Registreringsplikt i nationell lagstiftning – Följder av underlåten registrering)

(Advokaters frihet att tillhandahålla tjänster i andra EES-stater – Direktiv 77/249/EEG – Förande av talan i eget namn – Registreringsplikt i nationell lagstiftning – Följder av underlåten registrering)

13

2014/C 088/11

Domstolens dom av den 6 december 2013 i mål E-15/13 – Eftas övervakningsmyndighet mot Republiken Island (Underlåtenhet av EES-stat att uppfylla sina skyldigheter – Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/22/EG av den 23 april 2009 om förbudsföreläggande för att skydda konsumenternas intressen)

(Underlåtenhet av EES-stat att uppfylla sina skyldigheter – Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/22/EG av den 23 april 2009 om förbudsföreläggande för att skydda konsumenternas intressen)

14

2014/C 088/12

Domstolens dom av den 6 december 2013 i mål E-16/13 – Eftas övervakningsmyndighet mot Island (Underlåtenhet av avtalsslutande part att uppfylla sina skyldigheter – Underlåtet genomförande – Direktiv 2008/122/EG om konsumentskydd vid vissa aspekter av avtal om tidsdelat boende, långfristiga semesterprodukter, återförsäljning och byte)

(Underlåtenhet av avtalsslutande part att uppfylla sina skyldigheter – Underlåtet genomförande – Direktiv 2008/122/EG om konsumentskydd vid vissa aspekter av avtal om tidsdelat boende, långfristiga semesterprodukter, återförsäljning och byte)

15

2014/C 088/13

Domstolens dom av den 6 december 2013 i mål E-17/13 – Eftas övervakningsmyndighet mot Republiken Island (Underlåtenhet av avtalsslutande part att uppfylla sina skyldigheter – Direktiv 2009/44/EG – Underlåtet genomförande)

(Underlåtenhet av avtalsslutande part att uppfylla sina skyldigheter – Direktiv 2009/44/EG – Underlåtet genomförande)

16

2014/C 088/14

Domstolens dom av den 6 december 2013 i mål E-18/13 — Eftas övervakningsmyndighet mot Republiken Island (Underlåtenhet av avtalsslutande part att uppfylla sina skyldigheter – Direktiv 2001/81/EG – Underlåtet genomförande)

(Underlåtenhet av avtalsslutande part att uppfylla sina skyldigheter – Direktiv 2001/81/EG – Underlåtet genomförande)

17

2014/C 088/15

Begäran om ett rådgivande yttrande från Eftadomstolen enligt Staatsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein (furstendömet Liechtensteins författningsdomstol) av den 29 oktober 2013 i målet Casino Admiral AG mot Wolfgang Egger (Mål E-24/13)

18

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2014/C 088/16

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.7153 – BNPP/LaSer) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

19

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2014/C 088/17

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

20

2014/C 088/18

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

25

| | Rättelser |
| --- | --- |
| 2014/C 088/19 | Rättelse till tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (EUT C 50 av den 21.2.2014) | 30 |

Rättelser

2014/C 088/19

Rättelse till tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (EUT C 50 av den 21.2.2014)

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/1

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 10 mars 2014

om kvalitetskriterier för praktikprogram

2014/C 88/01

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR UTFÄRDAT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292 jämförd med artiklarna 153 och 166,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Ungdomar har drabbats särskilt hårt under krisen. I flera medlemsstater har ungdomsarbetslösheten under de senaste åren varit högre än någonsin och det finns inga tecken på att den skulle minska på kort sikt. För att unga ska komma in på arbetsmarknaden är det därför avgörande att man främjar deras anställbarhet och produktivitet. |
| --- | --- |

(1)

Ungdomar har drabbats särskilt hårt under krisen. I flera medlemsstater har ungdomsarbetslösheten under de senaste åren varit högre än någonsin och det finns inga tecken på att den skulle minska på kort sikt. För att unga ska komma in på arbetsmarknaden är det därför avgörande att man främjar deras anställbarhet och produktivitet.

| (2) | En smidig övergång från utbildning till anställning är helt avgörande för att unga ska få bättre möjligheter på arbetsmarknaden. Unga människors utbildning och deras övergång till arbete måste förbättras för att det överordnade målet i Europa 2020-strategin ska uppnås, dvs. att sträva efter att uppnå en sysselsättningsgrad på 75 % för kvinnor och män i åldersgruppen 20–64 senast 2020. I riktlinje 8 för medlemsstaternas sysselsättningspolitik uppmanas medlemsstaterna att införa system för att hjälpa ungdomar, särskilt ungdomar som är arbetslösa och inte deltar i utbildning, att hitta ett första arbete, skaffa sig arbetslivserfarenhet eller en vidareutbildning, inbegripet lärlingsutbildning, och det framhålls också att de bör ingripa snabbt när ungdomar blir arbetslösa (1). |
| --- | --- |

(2)

En smidig övergång från utbildning till anställning är helt avgörande för att unga ska få bättre möjligheter på arbetsmarknaden. Unga människors utbildning och deras övergång till arbete måste förbättras för att det överordnade målet i Europa 2020-strategin ska uppnås, dvs. att sträva efter att uppnå en sysselsättningsgrad på 75 % för kvinnor och män i åldersgruppen 20–64 senast 2020. I riktlinje 8 för medlemsstaternas sysselsättningspolitik uppmanas medlemsstaterna att införa system för att hjälpa ungdomar, särskilt ungdomar som är arbetslösa och inte deltar i utbildning, att hitta ett första arbete, skaffa sig arbetslivserfarenhet eller en vidareutbildning, inbegripet lärlingsutbildning, och det framhålls också att de bör ingripa snabbt när ungdomar blir arbetslösa (1).

| (3) | Under de senaste tjugo åren har praktik blivit ett viktigt sätt att komma in på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(3)

Under de senaste tjugo åren har praktik blivit ett viktigt sätt att komma in på arbetsmarknaden.

| (4) | De samhällsekonomiska kostnaderna ökar om praktikprogram, särskilt upprepade sådana, ersätter reguljära anställningar, särskilt lägre befattningar som vanligtvis erbjuds praktikanter. Praktik av låg kvalitet, särskilt sådan praktik som erbjuder få möjligheter till lärande, ger varken betydande produktivitetsvinster eller positiva signaler. Även obetald praktik kan medföra samhällsekonomiska kostnader, eftersom de kan begränsa karriärmöjligheterna för mindre gynnade ungdomar. |
| --- | --- |

(4)

De samhällsekonomiska kostnaderna ökar om praktikprogram, särskilt upprepade sådana, ersätter reguljära anställningar, särskilt lägre befattningar som vanligtvis erbjuds praktikanter. Praktik av låg kvalitet, särskilt sådan praktik som erbjuder få möjligheter till lärande, ger varken betydande produktivitetsvinster eller positiva signaler. Även obetald praktik kan medföra samhällsekonomiska kostnader, eftersom de kan begränsa karriärmöjligheterna för mindre gynnade ungdomar.

| (5) | Det finns belägg för att det finns ett samband mellan kvaliteten på praktik och sysselsättningen. Praktikens betydelse när det gäller att underlätta övergången till arbete beror på hur bra möjligheterna till lärande och arbetsvillkoren är. Kvalitativ praktik ger direkta produktivitetsvinster, underlättar anpassningen av arbetskraftsutbudet till efterfrågan på arbetsmarknaden och främjar rörlighet, särskilt genom att minska kostnaderna både för företag som rekryterar anställda och för praktikanter som söker arbete. |
| --- | --- |

(5)

Det finns belägg för att det finns ett samband mellan kvaliteten på praktik och sysselsättningen. Praktikens betydelse när det gäller att underlätta övergången till arbete beror på hur bra möjligheterna till lärande och arbetsvillkoren är. Kvalitativ praktik ger direkta produktivitetsvinster, underlättar anpassningen av arbetskraftsutbudet till efterfrågan på arbetsmarknaden och främjar rörlighet, särskilt genom att minska kostnaderna både för företag som rekryterar anställda och för praktikanter som söker arbete.

| (6) | I rådets rekommendation om att inrätta en ungdomsgaranti (2) uppmanas medlemsstaterna att säkerställa att alla unga under 25 år får ett högkvalitativt erbjudande om sysselsättning, vidareutbildning, lärlingsutbildning eller praktik inom fyra månader efter det att de blivit arbetslösa eller avslutat sin formella utbildning. |
| --- | --- |

(6)

I rådets rekommendation om att inrätta en ungdomsgaranti (2) uppmanas medlemsstaterna att säkerställa att alla unga under 25 år får ett högkvalitativt erbjudande om sysselsättning, vidareutbildning, lärlingsutbildning eller praktik inom fyra månader efter det att de blivit arbetslösa eller avslutat sin formella utbildning.

| (7) | Olika undersökningar har visat att kvalitetsproblemen gäller en betydande del av praktikprogrammen, särskilt de där ingen utbildningsinstitution är direkt ansvarig för praktikantens möjligheter till lärande och arbetsvillkor. |
| --- | --- |

(7)

Olika undersökningar har visat att kvalitetsproblemen gäller en betydande del av praktikprogrammen, särskilt de där ingen utbildningsinstitution är direkt ansvarig för praktikantens möjligheter till lärande och arbetsvillkor.

| (8) | Det finns belägg för att ett betydande antal praktikanter uteslutande får utföra enkla uppgifter. En bra praktik måste också ge solida och meningsfulla kunskaper. Detta innebär bl.a. att man fastställer vilka specifika färdigheter som ska förvärvas under praktiken, att praktikanten får handledning och stöd från en erfaren kollega samt att någon övervakar hans eller hennes arbete. |
| --- | --- |

(8)

Det finns belägg för att ett betydande antal praktikanter uteslutande får utföra enkla uppgifter. En bra praktik måste också ge solida och meningsfulla kunskaper. Detta innebär bl.a. att man fastställer vilka specifika färdigheter som ska förvärvas under praktiken, att praktikanten får handledning och stöd från en erfaren kollega samt att någon övervakar hans eller hennes arbete.

| (9) | Problem har även konstaterats i fråga om arbetsvillkoren, t.ex. långa arbetsdagar, bristande socialförsäkringsskydd, hälso- och säkerhetsrisker eller arbetsmiljörisker, låg eller ingen lön eller annan ersättning, oklarhet om tillämpliga regelverk och utdragen praktik. |
| --- | --- |

(9)

Problem har även konstaterats i fråga om arbetsvillkoren, t.ex. långa arbetsdagar, bristande socialförsäkringsskydd, hälso- och säkerhetsrisker eller arbetsmiljörisker, låg eller ingen lön eller annan ersättning, oklarhet om tillämpliga regelverk och utdragen praktik.

| (10) | Praktikprogram regleras inte alls i vissa medlemsstater och sektorer och där det finns regelverk skiljer de sig mycket åt och är kraven på kvalitet eller tillämpningssätten olika. Där det saknas ett regelverk eller regleringsinstrument eller det råder bristande öppenhet och insyn vad gäller arbetsvillkoren under praktiken och i vad praktikanten har möjlighet att lära sig under praktiken kan organisationer som erbjuder praktik utnyttja praktikanter som billig eller till och med oavlönad arbetskraft. |
| --- | --- |

(10)

Praktikprogram regleras inte alls i vissa medlemsstater och sektorer och där det finns regelverk skiljer de sig mycket åt och är kraven på kvalitet eller tillämpningssätten olika. Där det saknas ett regelverk eller regleringsinstrument eller det råder bristande öppenhet och insyn vad gäller arbetsvillkoren under praktiken och i vad praktikanten har möjlighet att lära sig under praktiken kan organisationer som erbjuder praktik utnyttja praktikanter som billig eller till och med oavlönad arbetskraft.

| (11) | Med kvalitetskriterier för praktikprogram kommer man att bidra till att såväl arbetsvillkoren som möjligheterna till lärande under praktikprogrammen förbättras. Kärnan i kvalitetskriterierna för praktikprogram är ett skriftligt praktikavtal där målen för lärandet, skäliga arbetsvillkor, rättigheter och skyldigheter och en rimlig längd på praktiken fastställs. |
| --- | --- |

(11)

Med kvalitetskriterier för praktikprogram kommer man att bidra till att såväl arbetsvillkoren som möjligheterna till lärande under praktikprogrammen förbättras. Kärnan i kvalitetskriterierna för praktikprogram är ett skriftligt praktikavtal där målen för lärandet, skäliga arbetsvillkor, rättigheter och skyldigheter och en rimlig längd på praktiken fastställs.

| (12) | Brist på information är en av orsakerna till att praktikprogram inte uppfyller kraven och är ett mycket vanligare problem vid praktik än vid reguljära anställningar. Större krav på öppenhet i meddelanden eller annonser om praktikprogram skulle bidra till att förbättra arbetsvillkoren och främja gränsöverskridande rörlighet. |
| --- | --- |

(12)

Brist på information är en av orsakerna till att praktikprogram inte uppfyller kraven och är ett mycket vanligare problem vid praktik än vid reguljära anställningar. Större krav på öppenhet i meddelanden eller annonser om praktikprogram skulle bidra till att förbättra arbetsvillkoren och främja gränsöverskridande rörlighet.

| (13) | Arbetsmarknadens parter har en avgörande roll vid utformningen, genomförandet och övervakningen av utbildningsåtgärder och utbildningsprogram. Samarbete mellan arbetsmarknadens parter, tillhandahållare av livslånga yrkesvägledningstjänster och relevanta myndigheter skulle kunna syfta till att ge praktikanter specifik information om karriärmöjligheter och kompetensbehov på arbetsmarknaden samt om praktikanters rättigheter och skyldigheter. Dessutom kan arbetsmarknadens parter bidra till att underlätta genomförandet av kvalitetskriterierna för praktikprogram, framför allt genom att utarbeta och tillhandahålla enkla och kortfattade förlagor till praktikavtal, som särskilt mikroföretag kan använda och som skräddarsytts för dem. Arbetsmarknadens parter på europeisk nivå noterade i sin ram för åtgärder mot ungdomsarbetslöshet i juli 2013 att kommissionen hade för avsikt att lägga fram ett förslag till rådets rekommendation inom detta område och meddelade att de stödde medlemsstaternas åtgärder för att förbättra kvaliteten på praktikprogram. |
| --- | --- |

(13)

Arbetsmarknadens parter har en avgörande roll vid utformningen, genomförandet och övervakningen av utbildningsåtgärder och utbildningsprogram. Samarbete mellan arbetsmarknadens parter, tillhandahållare av livslånga yrkesvägledningstjänster och relevanta myndigheter skulle kunna syfta till att ge praktikanter specifik information om karriärmöjligheter och kompetensbehov på arbetsmarknaden samt om praktikanters rättigheter och skyldigheter. Dessutom kan arbetsmarknadens parter bidra till att underlätta genomförandet av kvalitetskriterierna för praktikprogram, framför allt genom att utarbeta och tillhandahålla enkla och kortfattade förlagor till praktikavtal, som särskilt mikroföretag kan använda och som skräddarsytts för dem. Arbetsmarknadens parter på europeisk nivå noterade i sin ram för åtgärder mot ungdomsarbetslöshet i juli 2013 att kommissionen hade för avsikt att lägga fram ett förslag till rådets rekommendation inom detta område och meddelade att de stödde medlemsstaternas åtgärder för att förbättra kvaliteten på praktikprogram.

| (14) | En av utmaningarna är att få fler praktikanter att göra praktik i andra medlemsstater och därmed bidra till att skapa en i verklig mening europeisk arbetsmarknad. Att regelverken för närvarande skiljer sig åt hindrar dock utvecklingen av den gränsöverskridande rörligheten bland praktikanter. I vissa fall har det också visat sig att administrativa och rättsliga hinder för gränsöverskridande rörlighet bland praktikanter berör flera av de mottagande medlemsstaterna. I detta sammanhang är det viktigt med information om rätten till gränsöverskridande rörlighet för praktikanter, särskilt de rättigheter som anges i direktiv 2004/38/EG (3). Kvalitetskriterierna för praktikprogram tillhandahåller principer och riktlinjer som är tänkta att användas som utgångspunkt och kommer därmed också att underlätta möjligheterna att delta i praktik i andra länder. |
| --- | --- |

(14)

En av utmaningarna är att få fler praktikanter att göra praktik i andra medlemsstater och därmed bidra till att skapa en i verklig mening europeisk arbetsmarknad. Att regelverken för närvarande skiljer sig åt hindrar dock utvecklingen av den gränsöverskridande rörligheten bland praktikanter. I vissa fall har det också visat sig att administrativa och rättsliga hinder för gränsöverskridande rörlighet bland praktikanter berör flera av de mottagande medlemsstaterna. I detta sammanhang är det viktigt med information om rätten till gränsöverskridande rörlighet för praktikanter, särskilt de rättigheter som anges i direktiv 2004/38/EG (3). Kvalitetskriterierna för praktikprogram tillhandahåller principer och riktlinjer som är tänkta att användas som utgångspunkt och kommer därmed också att underlätta möjligheterna att delta i praktik i andra länder.

| (15) | Utvecklingen av kvalitetskriterier för praktikprogram kommer att leda till större öppenhet och insyn. Det skulle även kunna stödja en utvidgning av Eures till att även omfatta praktikprogram och på så sätt underlätta rörligheten. |
| --- | --- |

(15)

Utvecklingen av kvalitetskriterier för praktikprogram kommer att leda till större öppenhet och insyn. Det skulle även kunna stödja en utvidgning av Eures till att även omfatta praktikprogram och på så sätt underlätta rörligheten.

| (16) | Medlemsstaterna kan få ekonomiskt stöd från unionens fonder för program för att främja praktik och erbjuda praktikplatser. Sysselsättningsinitiativet för ungdomar kommer dessutom att stödja praktik inom ramen för ungdomsgarantin. Åtgärderna riktar sig främst till ungdomar från de regioner i unionen som drabbats hårdast av ungdomsarbetslöshet och kommer att samfinansieras av Europeiska socialfonden (nedan kallad ESF) under perioden 2014–2020. ESF och sysselsättningsinitiativet för ungdomar kan användas för att öka antalet praktikprogram och förbättra deras kvalitet i medlemsstaterna. Det kan t.ex. vara möjligt att få en del av kostnaderna för praktiken betalda, även en del av bidraget förutsatt att vissa villkor uppfylls. Dessutom kan kostnaderna för andra former av utbildning som praktikanter kan delta i utanför praktikprogrammet, t.ex. språkkurser, också stödjas genom ESF och sysselsättningsinitiativet. |
| --- | --- |

(16)

Medlemsstaterna kan få ekonomiskt stöd från unionens fonder för program för att främja praktik och erbjuda praktikplatser. Sysselsättningsinitiativet för ungdomar kommer dessutom att stödja praktik inom ramen för ungdomsgarantin. Åtgärderna riktar sig främst till ungdomar från de regioner i unionen som drabbats hårdast av ungdomsarbetslöshet och kommer att samfinansieras av Europeiska socialfonden (nedan kallad ESF) under perioden 2014–2020. ESF och sysselsättningsinitiativet för ungdomar kan användas för att öka antalet praktikprogram och förbättra deras kvalitet i medlemsstaterna. Det kan t.ex. vara möjligt att få en del av kostnaderna för praktiken betalda, även en del av bidraget förutsatt att vissa villkor uppfylls. Dessutom kan kostnaderna för andra former av utbildning som praktikanter kan delta i utanför praktikprogrammet, t.ex. språkkurser, också stödjas genom ESF och sysselsättningsinitiativet.

| (17) | Kommissionen har inom ramen för ESF:s tekniska stöd inrättat ett särskilt program för att hjälpa medlemsstaterna att inrätta praktikprogram med ESF-stöd. Syftet med stödprogrammet är att ge nationella och regionala myndigheter strategiska, operativa och policyrelaterade råd när de övervägar att inrätta nya praktikprogram eller att modernisera befintliga praktikprogram. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen har inom ramen för ESF:s tekniska stöd inrättat ett särskilt program för att hjälpa medlemsstaterna att inrätta praktikprogram med ESF-stöd. Syftet med stödprogrammet är att ge nationella och regionala myndigheter strategiska, operativa och policyrelaterade råd när de övervägar att inrätta nya praktikprogram eller att modernisera befintliga praktikprogram.

| (18) | Rådet angav i sin resolution om den strukturerade dialogen om ungdomssysselsättning från maj 2011 att en kvalitetsram för praktikplatser var önskvärd för att kunna garantera att erfarenheter av sådant slag har ett utbildningsmässigt värde. |
| --- | --- |

(18)

Rådet angav i sin resolution om den strukturerade dialogen om ungdomssysselsättning från maj 2011 att en kvalitetsram för praktikplatser var önskvärd för att kunna garantera att erfarenheter av sådant slag har ett utbildningsmässigt värde.

| (19) | I rådets slutsatser av den 17 juni 2011 om främjande av sysselsättning för ungdomar i syfte att uppnå målen för Europa 2020-strategin uppmanades medlemsstaterna att „ge vägledning om villkoren för praktik med hög kvalitet [genom] en kvalitetsram för praktik”. |
| --- | --- |

(19)

I rådets slutsatser av den 17 juni 2011 om främjande av sysselsättning för ungdomar i syfte att uppnå målen för Europa 2020-strategin uppmanades medlemsstaterna att „ge vägledning om villkoren för praktik med hög kvalitet [genom] en kvalitetsram för praktik”.

| (20) | I Europaparlamentets resolution Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning uppmanades kommissionen att så snart som möjligt lägga fram ett förslag till rådets rekommendation om kvalitetskriterier för praktikprogram och att fastställa minimistandarder för att stödja tillhandahållande och utnyttjande av praktikplatser av hög kvalitet. |
| --- | --- |

(20)

I Europaparlamentets resolution Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning uppmanades kommissionen att så snart som möjligt lägga fram ett förslag till rådets rekommendation om kvalitetskriterier för praktikprogram och att fastställa minimistandarder för att stödja tillhandahållande och utnyttjande av praktikplatser av hög kvalitet.

| (21) | Europeiska rådet uppmanade vid sitt möte den 28–29 juni 2012 kommissionen att undersöka möjligheten att utvidga Euresportalen till att omfatta praktikprogram. |
| --- | --- |

(21)

Europeiska rådet uppmanade vid sitt möte den 28–29 juni 2012 kommissionen att undersöka möjligheten att utvidga Euresportalen till att omfatta praktikprogram.

| (22) | I slutsatserna från Europeiska rådets möte den 13–14 december 2012 uppmanades kommissionen att snabbt utarbeta kvalitetskriterierna för praktikprogram. |
| --- | --- |

(22)

I slutsatserna från Europeiska rådets möte den 13–14 december 2012 uppmanades kommissionen att snabbt utarbeta kvalitetskriterierna för praktikprogram.

| (23) | I samband med det sysselsättningspaket för ungdomar som lades fram den 6–7 december 2012 inledde kommissionen ett samråd med arbetsmarknadens parter om kvalitetskriterier för praktikprogram. Arbetsmarknadens parter på EU-nivå meddelade kommissionen att de inte hade för avsikt att inleda förhandlingar för att nå ett självständigt avtal i enlighet med artikel 154 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(23)

I samband med det sysselsättningspaket för ungdomar som lades fram den 6–7 december 2012 inledde kommissionen ett samråd med arbetsmarknadens parter om kvalitetskriterier för praktikprogram. Arbetsmarknadens parter på EU-nivå meddelade kommissionen att de inte hade för avsikt att inleda förhandlingar för att nå ett självständigt avtal i enlighet med artikel 154 i EUF-fördraget.

| (24) | Vid Europeiska rådets möte den 27–28 juni 2013 bekräftades det att kvalitetskriterier för praktikprogram bör införas i början av 2014. |
| --- | --- |

(24)

Vid Europeiska rådets möte den 27–28 juni 2013 bekräftades det att kvalitetskriterier för praktikprogram bör införas i början av 2014.

| (25) | Kvalitetskriterierna är en viktig utgångspunkt när man ska avgöra om ett erbjudande om praktik är högkvalitativt i enlighet med rådets rekommendation om att inrätta en ungdomsgaranti. |
| --- | --- |

(25)

Kvalitetskriterierna är en viktig utgångspunkt när man ska avgöra om ett erbjudande om praktik är högkvalitativt i enlighet med rådets rekommendation om att inrätta en ungdomsgaranti.

| (26) | I den årliga tillväxtöversikten för 2014 konstateras att det är mycket viktigt att underlätta övergången från skola till arbete, bland annat genom att öka tillgången till praktik- och lärlingsplatser av god kvalitet. |
| --- | --- |

(26)

I den årliga tillväxtöversikten för 2014 konstateras att det är mycket viktigt att underlätta övergången från skola till arbete, bland annat genom att öka tillgången till praktik- och lärlingsplatser av god kvalitet.

| (27) | I denna rekommendation avses med praktik eller praktikprogram en begränsad period av betald eller obetald arbetspraktik som innehåller ett utbildnings- och lärandemoment och som ska ge praktikanter möjlighet att skaffa sig praktisk erfarenhet och yrkeserfarenhet i syfte att öka deras anställbarhet och underlätta övergången till reguljära anställningar. |
| --- | --- |

(27)

I denna rekommendation avses med praktik eller praktikprogram en begränsad period av betald eller obetald arbetspraktik som innehåller ett utbildnings- och lärandemoment och som ska ge praktikanter möjlighet att skaffa sig praktisk erfarenhet och yrkeserfarenhet i syfte att öka deras anställbarhet och underlätta övergången till reguljära anställningar.

| (28) | Denna rekommendation omfattar inte arbetspraktik som ingår i en kursplan som avser en formell utbildning eller yrkesutbildning. Praktikprogram vars innehåll regleras i nationell lagstiftning och som är obligatoriska att fullgöra för att man ska kunna arbeta inom ett visst yrkesområde (t.ex. medicin eller arkitektur) omfattas inte av denna rekommendation. |
| --- | --- |

(28)

Denna rekommendation omfattar inte arbetspraktik som ingår i en kursplan som avser en formell utbildning eller yrkesutbildning. Praktikprogram vars innehåll regleras i nationell lagstiftning och som är obligatoriska att fullgöra för att man ska kunna arbeta inom ett visst yrkesområde (t.ex. medicin eller arkitektur) omfattas inte av denna rekommendation.

| (29) | Med tanke på denna rekommendations karaktär och syfte bör den inte tolkas som att den hindrar medlemsstaterna från att behålla eller införa mer gynnsamma villkor för praktikanter än vad som anges i rekommendationen. |
| --- | --- |

(29)

Med tanke på denna rekommendations karaktär och syfte bör den inte tolkas som att den hindrar medlemsstaterna från att behålla eller införa mer gynnsamma villkor för praktikanter än vad som anges i rekommendationen.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS MEDLEMSSTATERNA ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Förbättra praktikprogrammens kvalitet, särskilt när det gäller utbildning och lärande samt arbetsvillkoren, i syfte att underlätta övergången från utbildning, arbetslöshet eller inaktivitet till arbete genom att omsätta följande principer i praktiken som kvalitetskriterier för praktikprogram: |
| --- | --- |

1.

Förbättra praktikprogrammens kvalitet, särskilt när det gäller utbildning och lärande samt arbetsvillkoren, i syfte att underlätta övergången från utbildning, arbetslöshet eller inaktivitet till arbete genom att omsätta följande principer i praktiken som kvalitetskriterier för praktikprogram:

Ingående av ett skriftligt praktikavtal

| 2. | Kräva att praktikprogrammet bygger på ett skriftligt avtal som ingås vid praktikens början mellan praktikanten och den organisation som erbjuder praktiken. |
| --- | --- |

2.

Kräva att praktikprogrammet bygger på ett skriftligt avtal som ingås vid praktikens början mellan praktikanten och den organisation som erbjuder praktiken.

| 3. | Kräva att det fastställs i praktikavtalet vad praktikanten förväntas lära sig under praktiken, vilka arbetsvillkor som gäller, huruvida praktikanten får bidrag eller ersättning av den organisation som erbjuder praktiken, vilka rättigheter och skyldigheter avtalsparterna har enligt gällande EU-lagstiftning och nationell lagstiftning samt praktikens varaktighet i enlighet med rekommendationerna 4–12. |
| --- | --- |

3.

Kräva att det fastställs i praktikavtalet vad praktikanten förväntas lära sig under praktiken, vilka arbetsvillkor som gäller, huruvida praktikanten får bidrag eller ersättning av den organisation som erbjuder praktiken, vilka rättigheter och skyldigheter avtalsparterna har enligt gällande EU-lagstiftning och nationell lagstiftning samt praktikens varaktighet i enlighet med rekommendationerna 4–12.

Mål för lärande och utbildning

| 4. | Främja bästa praxis vad gäller mål för lärande och utbildning i syfte att hjälpa praktikanten att skaffa sig praktisk erfarenhet och relevanta färdigheter och se till att de uppgifter som praktikanten ska utföra bidrar till att dessa mål uppnås. |
| --- | --- |

4.

Främja bästa praxis vad gäller mål för lärande och utbildning i syfte att hjälpa praktikanten att skaffa sig praktisk erfarenhet och relevanta färdigheter och se till att de uppgifter som praktikanten ska utföra bidrar till att dessa mål uppnås.

| 5. | Uppmuntra de organisationer som erbjuder praktik att utse en praktikanthandledare som vägleder praktikanten under utförandet av de tilldelade uppgifterna och övervakar och bedömer hans eller hennes framsteg. |
| --- | --- |

5.

Uppmuntra de organisationer som erbjuder praktik att utse en praktikanthandledare som vägleder praktikanten under utförandet av de tilldelade uppgifterna och övervakar och bedömer hans eller hennes framsteg.

Arbetsvillkor som gäller för praktikanter

| 6. | Se till att praktikanternas rättigheter och arbetsvillkor enligt gällande EU-lagstiftning och nationell lagstiftning respekteras, bland annat när det gäller högsta tillåtna veckoarbetstid och minsta dygns- och veckovila samt i tillämpliga fall semesterrättigheter. |
| --- | --- |

6.

Se till att praktikanternas rättigheter och arbetsvillkor enligt gällande EU-lagstiftning och nationell lagstiftning respekteras, bland annat när det gäller högsta tillåtna veckoarbetstid och minsta dygns- och veckovila samt i tillämpliga fall semesterrättigheter.

| 7. | Uppmana de organisationer som erbjuder praktik att klargöra huruvida de erbjuder skydd i form av sjuk- och olycksfallsförsäkring samt vid sjukfrånvaro. |
| --- | --- |

7.

Uppmana de organisationer som erbjuder praktik att klargöra huruvida de erbjuder skydd i form av sjuk- och olycksfallsförsäkring samt vid sjukfrånvaro.

| 8. | Kräva att praktikavtalet tydligt anger huruvida bidrag eller ersättning kommer att betalas ut och, om så är fallet, omfattningen av detta bidrag eller denna ersättning. |
| --- | --- |

8.

Kräva att praktikavtalet tydligt anger huruvida bidrag eller ersättning kommer att betalas ut och, om så är fallet, omfattningen av detta bidrag eller denna ersättning.

Rättigheter och skyldigheter

| 9. | Uppmana de berörda parterna att säkerställa att rättigheterna och skyldigheterna för praktikanten respektive den organisation som erbjuder praktiken fastställs i praktikavtalet och att det i tillämpliga fall hänvisas till de regler om sekretess och immateriella rättigheter som tillämpas i den organisation som erbjuder praktiken. |
| --- | --- |

9.

Uppmana de berörda parterna att säkerställa att rättigheterna och skyldigheterna för praktikanten respektive den organisation som erbjuder praktiken fastställs i praktikavtalet och att det i tillämpliga fall hänvisas till de regler om sekretess och immateriella rättigheter som tillämpas i den organisation som erbjuder praktiken.

Rimlig varaktighet

| 10. | Se till att praktiken har en rimlig varaktighet, i princip högst sex månader, utom i fall där det är motiverat med en längre praktik, med hänsyn tagen till nationell praxis. |
| --- | --- |

10.

Se till att praktiken har en rimlig varaktighet, i princip högst sex månader, utom i fall där det är motiverat med en längre praktik, med hänsyn tagen till nationell praxis.

| 11. | Klargöra under vilka omständigheter och på vilka villkor ett praktikprogram kan förlängas eller förnyas efter det att det inledande praktikavtalet har löpt ut. |
| --- | --- |

11.

Klargöra under vilka omständigheter och på vilka villkor ett praktikprogram kan förlängas eller förnyas efter det att det inledande praktikavtalet har löpt ut.

| 12. | Uppmuntra bruket att i praktikavtalet ange att antingen praktikanten eller den organisation som erbjuder praktiken kan säga upp avtalet skriftligen med så långt varsel som är lämpligt med tanke på praktikperiodens längd och nationell praxis. |
| --- | --- |

12.

Uppmuntra bruket att i praktikavtalet ange att antingen praktikanten eller den organisation som erbjuder praktiken kan säga upp avtalet skriftligen med så långt varsel som är lämpligt med tanke på praktikperiodens längd och nationell praxis.

Erkännande av praktik

| 13. | Främja erkännande och validering av de kunskaper och färdigheter samt den kompetens som förvärvats under praktiken och uppmuntra de organisationer som erbjuder praktik att intyga detta genom ett intyg som grundar sig på en bedömning av arbetsinsatsen. |
| --- | --- |

13.

Främja erkännande och validering av de kunskaper och färdigheter samt den kompetens som förvärvats under praktiken och uppmuntra de organisationer som erbjuder praktik att intyga detta genom ett intyg som grundar sig på en bedömning av arbetsinsatsen.

Krav på öppenhet och insyn

| 14. | Uppmuntra organisationer som erbjuder praktik att i sina meddelanden och annonser om lediga praktikplatser informera om villkoren för praktiken, i synnerhet huruvida bidrag eller ersättning samt sjuk- och olycksfallsförsäkringsskydd erbjuds, samt uppmuntra organisationer som erbjuder praktik att informera om sin rekryteringspolicy, t.ex. andelen praktikanter som rekryterats de senaste åren. |
| --- | --- |

14.

Uppmuntra organisationer som erbjuder praktik att i sina meddelanden och annonser om lediga praktikplatser informera om villkoren för praktiken, i synnerhet huruvida bidrag eller ersättning samt sjuk- och olycksfallsförsäkringsskydd erbjuds, samt uppmuntra organisationer som erbjuder praktik att informera om sin rekryteringspolicy, t.ex. andelen praktikanter som rekryterats de senaste åren.

| 15. | Uppmana arbetsförmedlingarna och andra tillhandahållare av yrkesvägledning att tillämpa öppenhet och insyn om de tillhandahåller information om praktikprogram. |
| --- | --- |

15.

Uppmana arbetsförmedlingarna och andra tillhandahållare av yrkesvägledning att tillämpa öppenhet och insyn om de tillhandahåller information om praktikprogram.

Praktikprogram i andra länder

| 16. | Underlätta praktikanters möjlighet till rörlighet inom Europeiska unionen, bland annat genom att förtydliga det nationella regelverket för praktikprogram och fastställa tydliga regler om mottagning av praktikanter från samt utsändning av praktikanter till andra medlemsstater och genom att minska de administrativa formaliteterna. |
| --- | --- |

16.

Underlätta praktikanters möjlighet till rörlighet inom Europeiska unionen, bland annat genom att förtydliga det nationella regelverket för praktikprogram och fastställa tydliga regler om mottagning av praktikanter från samt utsändning av praktikanter till andra medlemsstater och genom att minska de administrativa formaliteterna.

| 17. | Se över möjligheten att dra nytta av det utvidgade Euresnätverket och att utbyta information om avlönade praktikprogram genom Euresportalen. |
| --- | --- |

17.

Se över möjligheten att dra nytta av det utvidgade Euresnätverket och att utbyta information om avlönade praktikprogram genom Euresportalen.

Användning av de europeiska struktur- och investeringsfonderna

| 18. | Utnyttja de europeiska struktur- och investeringsfonderna, dvs. Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden, under programperioden 2014–2020 samt i tillämpliga fall sysselsättningsinitiativet för ungdomar för att öka antalet praktikprogram och kvaliteten på dem, bland annat genom effektiva partnerskap med alla relevanta berörda parter. |
| --- | --- |

18.

Utnyttja de europeiska struktur- och investeringsfonderna, dvs. Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden, under programperioden 2014–2020 samt i tillämpliga fall sysselsättningsinitiativet för ungdomar för att öka antalet praktikprogram och kvaliteten på dem, bland annat genom effektiva partnerskap med alla relevanta berörda parter.

Tillämpning av kvalitetskriterierna för praktikprogram

| 19. | Vidta lämpliga åtgärder för att tillämpa kvalitetskriterierna för praktikprogram så snart som möjligt. |
| --- | --- |

19.

Vidta lämpliga åtgärder för att tillämpa kvalitetskriterierna för praktikprogram så snart som möjligt.

| 20. | Informera kommissionen före utgången av 2015 om vilka åtgärder som har vidtagits i enlighet med denna rekommendation. |
| --- | --- |

20.

Informera kommissionen före utgången av 2015 om vilka åtgärder som har vidtagits i enlighet med denna rekommendation.

| 21. | Främja ett aktivt deltagande av arbetsmarknadens parter i tillämpningen av kvalitetskriterierna för praktikprogram. |
| --- | --- |

21.

Främja ett aktivt deltagande av arbetsmarknadens parter i tillämpningen av kvalitetskriterierna för praktikprogram.

| 22. | Uppmuntra arbetsförmedlingar, utbildningsinstitutioner och organisationer som erbjuder praktik att aktivt bidra till tillämpningen av kvalitetskriterierna för praktikprogram. |
| --- | --- |

22.

Uppmuntra arbetsförmedlingar, utbildningsinstitutioner och organisationer som erbjuder praktik att aktivt bidra till tillämpningen av kvalitetskriterierna för praktikprogram.

HÄRIGENOM NOTERAS ATT KOMMISSIONEN HAR FÖR AVSIKT ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 23. | Främja ett nära samarbete med medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och andra berörda parter så att denna rekommendation kan tillämpas snabbt. |
| --- | --- |

23.

Främja ett nära samarbete med medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och andra berörda parter så att denna rekommendation kan tillämpas snabbt.

| 24. | I samarbete med medlemsstaterna, i synnerhet genom sysselsättningskommittén, övervaka framstegen med tillämpningen av kvalitetskriterierna för praktikprogram i denna rekommendation och analysera effekten av de åtgärder som vidtagits. |
| --- | --- |

24.

I samarbete med medlemsstaterna, i synnerhet genom sysselsättningskommittén, övervaka framstegen med tillämpningen av kvalitetskriterierna för praktikprogram i denna rekommendation och analysera effekten av de åtgärder som vidtagits.

| 25. | Rapportera om framstegen med att tillämpa denna rekommendation på grundval av information som medlemsstaterna tillhandahåller. |
| --- | --- |

25.

Rapportera om framstegen med att tillämpa denna rekommendation på grundval av information som medlemsstaterna tillhandahåller.

| 26. | Samarbeta med medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter, arbetsförmedlingar, intresseorganisationer för ungdomar och praktikanter och andra berörda parter i syfte att främja denna rekommendation. |
| --- | --- |

26.

Samarbeta med medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter, arbetsförmedlingar, intresseorganisationer för ungdomar och praktikanter och andra berörda parter i syfte att främja denna rekommendation.

| 27. | Uppmuntra och stödja medlemsstaterna, bl.a. genom att främja utbyte av bästa praxis, när det gäller att utnyttja Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden eller andra europeiska fonder under programperioden 2014–2020 i syfte att skapa fler och bättre praktikprogram. |
| --- | --- |

27.

Uppmuntra och stödja medlemsstaterna, bl.a. genom att främja utbyte av bästa praxis, när det gäller att utnyttja Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden eller andra europeiska fonder under programperioden 2014–2020 i syfte att skapa fler och bättre praktikprogram.

| 28. | Tillsammans med medlemsstaterna undersöka möjligheten att inkludera avlönade praktikprogram i Eures och skapa en särskild webbplats med information om de nationella regelverken för praktikprogram. |
| --- | --- |

28.

Tillsammans med medlemsstaterna undersöka möjligheten att inkludera avlönade praktikprogram i Eures och skapa en särskild webbplats med information om de nationella regelverken för praktikprogram.

Utfärdad i Bryssel den 10 mars 2014.

På rådets vägnar

I. VROUTSIS

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2010/707/EU om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, av den 21 oktober 2010; (EUT L 308, 24.11.2010, s. 46).

1

(2)  EUT C 120, 26.4.2013, s. 1.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven 64/221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (EUT L 158, 30.4.2004, s. 77).

3

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/5

---

Eurons växelkurs (1)

26 mars 2014

2014/C 88/02

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3791 |
| JPY | japansk yen | 141,25 |
| DKK | dansk krona | 7,4651 |
| GBP | pund sterling | 0,83360 |
| SEK | svensk krona | 8,9032 |
| CHF | schweizisk franc | 1,2216 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,3320 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,459 |
| HUF | ungersk forint | 312,27 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| PLN | polsk zloty | 4,1803 |
| RON | rumänsk leu | 4,4717 |
| TRY | turkisk lira | 3,0445 |
| AUD | australisk dollar | 1,4934 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5398 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,6995 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6018 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,7479 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 482,41 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 14,7398 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,5631 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,6645 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 736,96 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,5498 |
| PHP | filippinsk peso | 61,857 |
| RUB | rysk rubel | 48,8965 |
| THB | thailändsk baht | 44,945 |
| BRL | brasiliansk real | 3,1784 |
| MXN | mexikansk peso | 18,0986 |
| INR | indisk rupie | 82,8850 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3791

JPY

japansk yen

141,25

DKK

dansk krona

7,4651

GBP

pund sterling

0,83360

SEK

svensk krona

8,9032

CHF

schweizisk franc

1,2216

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,3320

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

27,459

HUF

ungersk forint

312,27

LTL

litauisk litas

3,4528

PLN

polsk zloty

4,1803

RON

rumänsk leu

4,4717

TRY

turkisk lira

3,0445

AUD

australisk dollar

1,4934

CAD

kanadensisk dollar

1,5398

HKD

Hongkongdollar

10,6995

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6018

SGD

singaporiansk dollar

1,7479

KRW

sydkoreansk won

1 482,41

ZAR

sydafrikansk rand

14,7398

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,5631

HRK

kroatisk kuna

7,6645

IDR

indonesisk rupiah

15 736,96

MYR

malaysisk ringgit

4,5498

PHP

filippinsk peso

61,857

RUB

rysk rubel

48,8965

THB

thailändsk baht

44,945

BRL

brasiliansk real

3,1784

MXN

mexikansk peso

18,0986

INR

indisk rupie

82,8850

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/6

---

Ny nationell sida på euromynt som ska sättas i omlopp

2014/C 88/03

Image

Nationell sida på det nya minnesmynt avsett att sättas i omlopp med valören 2 euro som utges av Lettland

Euromynt avsedda att sättas i omlopp är lagliga betalningsmedel i hela euroområdet. För att informera alla som hanterar mynt, liksom den breda allmänheten, offentliggör kommissionen utformningen av alla nya euromynt. (1) I enlighet med rådets slutsatser av den 10 februari 2009 (2) får medlemsstaterna i euroområdet och de länder som har ingått ett monetärt avtal med Europeiska unionen om utgivning av euromynt ge ut minnesmynt i euro avsedda att sättas i omlopp, förutsatt att vissa villkor är uppfyllda, särskilt att endast mynt med valören 2 euro ges ut. Dessa mynt har samma tekniska egenskaper som andra euromynt med valören 2 euro, men deras nationella sida har ett minnes- eller jubileumsmotiv med högt nationellt eller europeiskt symbolvärde.

Utgivande land: Lettland

Tema: Riga, europeisk kulturhuvudstad 2014

Beskrivning: I mitten av myntet finns en stiliserad bild av Rigas historiska centrum som finns på Unescos världsarvslista. Överst i bilden finns inskriptionen ”EIROPAS KULTURAS GALVASPILSETA” (Europeisk kulturhuvudstad) och längst ner stadens namn och myntets utgivningsår ”RIGA – 2014” samt nationalitetsbeteckningen ”LV”.

I myntets yttre fält återfinns EU-flaggans tolv stjärnor.

Myntupplaga: 1 miljon

Ungefärligt utgivningsdatum: September 2014

---

(1)  Se EGT C 373, 28.12.2001, s. 1 för upplysningar om nationella sidor på alla mynt som gavs ut 2002.

(2)  Se slutsatserna från rådets möte (ekonomiska och finansiella frågor) den 10 februari 2009 och kommissionens rekommendation av den 19 december 2008 om gemensamma riktlinjer för utformningen av euromyntens nationella sidor och utgivningen av euromynt avsedda att sättas i omlopp (EUT L 9, 14.1.2009, s. 52).

---

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/7

---

Ny nationell sida på euromynt som ska sättas i omlopp

2014/C 88/04

Image

Nationell sida på det nya minnesmynt avsett att sättas i omlopp med valören 2 euro som utges av Portugal

Euromynt avsedda att sättas i omlopp är lagliga betalningsmedel i hela euroområdet. För att informera alla som hanterar mynt, liksom den breda allmänheten, offentliggör kommissionen utformningen av alla nya euromynt (1). I enlighet med rådets slutsatser av den 10 februari 2009 (2) får medlemsstaterna i euroområdet och de länder som har ingått ett monetärt avtal med Europeiska unionen om utgivning av euromynt ge ut minnesmynt i euro avsedda att sättas i omlopp, förutsatt att vissa villkor är uppfyllda, särskilt att endast mynt med valören 2 euro ges ut. Dessa mynt har samma tekniska egenskaper som andra euromynt med valören 2 euro, men deras nationella sida har ett minnes- eller jubileumsmotiv med högt nationellt eller europeiskt symbolvärde.

Utgivande land: Portugal

Tema: 40-årsdagen av revolutionen den 25 april

Beskrivning: De två kurvorna utgör en stiliserad nejlika, blomman som symboliserar rörelsen och också gav namn åt revolutionen. Ovanför nejlikan finns landets namn ”PORTUGAL” och riksvapnet. I mitten av myntet står datumet för revolutionen ”25 DE ABRIL” (25 april). Längst ner står hur många år det har gått ”40 ANOS” (40 år) och utgivningsåret ”2014”. Bokstävernas och siffrornas form har inspirerats av affischer och politiska broschyrer för 40 år sedan, som en symbol för den eufori som rådde efter revolutionen.

I myntets yttre fält återfinns EU-flaggans tolv stjärnor.

Myntupplaga:

Utgivning: April 2014

---

(1)  Se EGT C 373, 28.12.2001, s. 1 för upplysningar om nationella sidor på alla mynt som gavs ut 2002.

(2)  Se slutsatserna från rådets möte (ekonomiska och finansiella frågor) den 10 februari 2009 och kommissionens rekommendation av den 19 december 2008 om gemensamma riktlinjer för utformningen av euromyntens nationella sidor och utgivningen av euromynt avsedda att sättas i omlopp (EUT L 9, 14.1.2009, s. 52).

---

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/8

---

Ny nationell sida på euromynt som ska sättas i omlopp

2014/C 88/05

Image

Nationell sida på det nya minnesmynt avsett att sättas i omlopp med valören 2 euro som utges av Portugal

Euromynt avsedda att sättas i omlopp är lagliga betalningsmedel i hela euroområdet. För att informera alla som hanterar mynt, liksom den breda allmänheten, offentliggör kommissionen utformningen av alla nya euromynt (1). I enlighet med rådets slutsatser av den 10 februari 2009 (2) får medlemsstaterna i euroområdet och de länder som har ingått ett monetärt avtal med Europeiska unionen om utgivning av euromynt ge ut minnesmynt i euro avsedda att sättas i omlopp, förutsatt att vissa villkor är uppfyllda, särskilt att endast mynt med valören 2 euro ges ut. Dessa mynt har samma tekniska egenskaper som andra euromynt med valören 2 euro, men deras nationella sida har ett minnes- eller jubileumsmotiv med högt nationellt eller europeiskt symbolvärde.

Utgivande land: Portugal

Tema: Internationella året för familjejordbruk

Beskrivning: I mitten av myntet avbildas traditionella jordbruksverktyg tillsammans med jordbruksvaror: en kyckling omgärdad av pumpor, en korg med potatis, andra grönsaker och blommor. På vänster sida står temat ”AGRICULTURA FAMILIAR” (familjejordbruk) i en halvcirkel och på höger sida utgivarlandet ”PORTUGAL” i en halvcirkel, följt av utgivningsåret ”2014”. Längst ned till vänster finns myntmärket ”INCM”.

I myntets yttre fält återfinns EU-flaggans tolv stjärnor.

Myntupplaga:

Utgivning: Oktober 2014

---

(1)  Se EGT C 373, 28.12.2001, s. 1 för upplysningar om nationella sidor på alla mynt som gavs ut 2002.

(2)  Se slutsatserna från rådets möte (ekonomiska och finansiella frågor) den 10 februari 2009 och kommissionens rekommendation av den 19 december 2008 om gemensamma riktlinjer för utformningen av euromyntens nationella sidor och utgivningen av euromynt avsedda att sättas i omlopp (EUT L 9, 14.1.2009, s. 52).

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska rekryteringsbyrån (Epso)

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/9

---

MEDDELANDE OM ALLMÄNT UTTAGNINGSPROV

2014/C 88/06

Europeiska rekryteringsbyrån (Epso) anordnar följande allmänna uttagningsprov:

EPSO/AD/278/14 – Handläggare (AD 7) inom följande områden:

| 1. | Digital kriminalteknik |
| --- | --- |

1.

Digital kriminalteknik

| 2. | Operativ analys |
| --- | --- |

2.

Operativ analys

Meddelandet om uttagningsprov offentliggörs på 24 språk i
  Europeiska unionens officiella tidning C 88 A av den 27 mars 2014.

Närmare upplysningar finns på Epsos webbplats http://blogs.ec.europa.eu/eu-careers.info/

---

DOMSTOLSFÖRFARANDEN

Efta-domstolen

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/10

---

DOMSTOLENS DOM

av den 15 november 2013

i mål E-10/13

Eftas övervakningsmyndighet mot Republiken Island

(Underlåtenhet av EES-/Eftastat att uppfylla sina skyldigheter – Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (omarbetning)

2014/C 88/07

Domstolen meddelade den 15 november 2013 dom i mål E-10/13, Eftas övervakningsmyndighet mot Republiken Island. Eftas övervakningsmyndighet hade yrkat att domstolen skulle fastställa att Republiken Island genom att underlåta att inom fastställd tidsfrist anta de åtgärder som krävs för att korrekt i sin inhemska lagstiftning införliva bestämmelserna i artiklarna 2.1 a–d och 2.2 a–b i den rättsakt som det hänvisas till i punkt 21b i bilaga XVIII till EES-avtalet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (omarbetning), så som den anpassats till avtalet genom protokoll 1 till detta, har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt rättsakten. Domstolen var sammansatt av Carl Baudenbacher, president, Per Christiansen (referent) och Páll Hreinsson, domare.

Domslutet lyder:

| 1. | Republiken Island har genom att underlåta att inom fastställd frist anta de åtgärder som krävs för att korrekt i sin inhemska lagstiftning införliva bestämmelserna i artiklarna 2.1 a–d och 2.2 a–b i den rättsakt som det hänvisas till i punkt 21b i bilaga XVIII till EES-avtalet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (omarbetning), så som den anpassats till avtalet genom protokoll 1 till detta, underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt rättsakten. |
| --- | --- |

1.

Republiken Island har genom att underlåta att inom fastställd frist anta de åtgärder som krävs för att korrekt i sin inhemska lagstiftning införliva bestämmelserna i artiklarna 2.1 a–d och 2.2 a–b i den rättsakt som det hänvisas till i punkt 21b i bilaga XVIII till EES-avtalet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (omarbetning), så som den anpassats till avtalet genom protokoll 1 till detta, underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt rättsakten.

| 2. | Republiken Island ska ersätta rättegångskostnaderna. |
| --- | --- |

2.

Republiken Island ska ersätta rättegångskostnaderna.

---

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/11

---

DOMSTOLENS DOM

av den 15 november 2013

i mål E-9/13

Eftas övervakningsmyndighet mot Konungariket Norge

(Underlåtenhet av EES-stat att uppfylla sina skyldigheter – Kommissionens direktiv 2010/48/EU av den 5 juli 2010 om anpassning till den tekniska utvecklingen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/40/EG om provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet)

2014/C 88/08

Domstolen meddelade den 15 november 2013 dom i mål E-9/13, Eftas övervakningsmyndighet mot Konungariket Norge. Eftas övervakningsmyndighet hade yrkat att domstolen skulle fastställa att Konungariket Norge genom att underlåta att anta, eller omedelbart underrätta Eftas övervakningsmyndighet om alla lagar och andra författningar som är nödvändiga för att genomföra den rättsakt som det hänvisas till i punkt 16a i kapitel II i bilaga XIII till EES-avtalet (kommissionens direktiv 2010/48/EU av den 5 juli 2010 om anpassning till den tekniska utvecklingen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/40/EG om provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet), så som den anpassats till avtalet genom protokoll 1 till detta, inom fastställd frist (i båda fallen med undantag för punkt 3 i bilaga II till direktivet om trafiksäkerhetsintyg som inte ska genomföras förrän senast den 31 december 2013), har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt rättsakten och artikel 7 i avtalet. Domstolen var sammansatt av Carl Baudenbacher, president, Per Christiansen och Páll Hreinsson (referent), domare.

Domslutet lyder:

| 1. | Konungariket Norge har genom att underlåta att anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att genomföra den rättsakt som det hänvisas till i punkt 16a i kapitel II i bilaga XIII till EES-avtalet (kommissionens direktiv 2010/48/EU av den 5 juli 2010 om anpassning till den tekniska utvecklingen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/40/EG om provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet), så som den anpassats till avtalet genom protokoll 1 till detta, inom fastställd frist (i båda fallen med undantag för punkt 3 i bilaga II till direktivet om trafiksäkerhetsintyg som inte ska genomföras förrän senast den 31 december 2013), underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt rättsakten och artikel 7 i avtalet. |
| --- | --- |

1.

Konungariket Norge har genom att underlåta att anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att genomföra den rättsakt som det hänvisas till i punkt 16a i kapitel II i bilaga XIII till EES-avtalet (kommissionens direktiv 2010/48/EU av den 5 juli 2010 om anpassning till den tekniska utvecklingen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/40/EG om provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet), så som den anpassats till avtalet genom protokoll 1 till detta, inom fastställd frist (i båda fallen med undantag för punkt 3 i bilaga II till direktivet om trafiksäkerhetsintyg som inte ska genomföras förrän senast den 31 december 2013), underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt rättsakten och artikel 7 i avtalet.

| 2. | Konungariket Norge ska ersätta rättegångskostnaderna. |
| --- | --- |

2.

Konungariket Norge ska ersätta rättegångskostnaderna.

---

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/12

---

DOMSTOLENS DOM

av den 15 november 2013

i mål E-11/13

Eftas övervakningsmyndighet mot Republiken Island

(Underlåtenhet av en avtalsslutande part att uppfylla sina skyldigheter – Direktiv 2002/92/EG av den 9 december 2002 om försäkringsförmedling)

2014/C 88/09

Domstolen meddelade den 15 november 2013 dom i mål E-11/13, Eftas övervakningsmyndighet mot Republiken Island. Eftas övervakningsmyndighet hade yrkat att domstolen skulle fastställa att Republiken Island genom att underlåta att korrekt genomföra artiklarna 9.1 och 9.2 och artikel 10 i den rättsakt som det hänvisas till i punkt 13b i bilaga IX till EES-avtalet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/92/EG av den 9 december 2002 om försäkringsförmedling), så som den anpassats till avtalet genom protokoll 1 till detta, har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt den rättsakten och enligt artikel 7 i avtalet. Domstolen var sammansatt av Carl Baudenbacher, president och referent, Per Christiansen and Páll Hreinsson, domare.

Domslutet lyder:

| 1. | Republiken Island har genom att inte inom fastställd frist korrekt införliva artikel 9.1 och 9.2 samt artikel 10 i den rättsakt som det hänvisas till i punkt 13b i bilaga IX till EES-avtalet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/92/EG av den 9 december 2002 om försäkringsförmedling), så som det anpassats till avtalet genom protokoll 1 till detta, underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt rättsakten och enligt artikel 7 i avtalet. |
| --- | --- |

1.

Republiken Island har genom att inte inom fastställd frist korrekt införliva artikel 9.1 och 9.2 samt artikel 10 i den rättsakt som det hänvisas till i punkt 13b i bilaga IX till EES-avtalet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/92/EG av den 9 december 2002 om försäkringsförmedling), så som det anpassats till avtalet genom protokoll 1 till detta, underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt rättsakten och enligt artikel 7 i avtalet.

| 2. | Republiken Island ska ersätta rättegångskostnaderna. |
| --- | --- |

2.

Republiken Island ska ersätta rättegångskostnaderna.

---

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/13

---

DOMSTOLENS DOM

av den 27 november 2013

i mål E-6/13

Metacom AG mot Rechtsanwälte Zipper & Collegen

(Advokaters frihet att tillhandahålla tjänster i andra EES-stater – Direktiv 77/249/EEG – Förande av talan i eget namn – Registreringsplikt i nationell lagstiftning – Följder av underlåten registrering)

2014/C 88/10

Domstolen avgav den 27 november 2013 i mål E-6/13 ett rådgivande yttrande i enlighet med artikel 34 i avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol. Yttrandet hade begärts av Fürstliche Landgericht des Fürstentums Liechtenstein (Liechtensteins furstliga distriktsdomstol) i målet Metacom AG mot Rechtsanwälte Zipper & Collegen och avser tolkningen av rådets direktiv 77/249/EEG av den 22 mars 1977 om underlättande för advokater att effektivt begagna sig av friheten att tillhandahålla tjänster. Domstolen, sammansatt av Carl Baudenbacher, president, Per Christiansen (referent) och Páll Hreinsson, domare, avgjorde frågan enligt följande:

| 1. | En advokat som i eget namn för talan i en annan EES-stat än den där han är etablerad kan åberopa friheten att tillhandahålla tjänster och direktiv 77/249/EEG under förutsättning att han handlar inom ramen för sin yrkesutövning, och om det i värdstatens nationella rättsordning föreskrivs att en advokat i denna sin egenskap kan föra talan i eget namn under rättegångar. |
| --- | --- |

1.

En advokat som i eget namn för talan i en annan EES-stat än den där han är etablerad kan åberopa friheten att tillhandahålla tjänster och direktiv 77/249/EEG under förutsättning att han handlar inom ramen för sin yrkesutövning, och om det i värdstatens nationella rättsordning föreskrivs att en advokat i denna sin egenskap kan föra talan i eget namn under rättegångar.

| 2. | En nationell regel, såsom artikel 59 i Liechtensteins lag om advokater, som ålägger advokater etablerade i andra EES-stater att alltid och på eget initiativ inte bara med handlingar styrka sina kvalifikationer som advokat, utan också att registrera sig hos värdstatens behöriga myndigheter innan tjänster tillhandahålls i den staten, och att förnya registreringen årligen, strider mot artikel 7.1 i direktiv 77/249/EEG och artikel 36 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

2.

En nationell regel, såsom artikel 59 i Liechtensteins lag om advokater, som ålägger advokater etablerade i andra EES-stater att alltid och på eget initiativ inte bara med handlingar styrka sina kvalifikationer som advokat, utan också att registrera sig hos värdstatens behöriga myndigheter innan tjänster tillhandahålls i den staten, och att förnya registreringen årligen, strider mot artikel 7.1 i direktiv 77/249/EEG och artikel 36 i EES-avtalet.

| 3. | Underlåtenhet att följa en nationell regel, sådan som artikel 59 i Liechtensteins lag om advokater, kan inte utgöra en relevant faktor vad gäller möjligheten att utta arvode i samband med tillhandahållande av advokattjänster i en annan EES-stat. |
| --- | --- |

3.

Underlåtenhet att följa en nationell regel, sådan som artikel 59 i Liechtensteins lag om advokater, kan inte utgöra en relevant faktor vad gäller möjligheten att utta arvode i samband med tillhandahållande av advokattjänster i en annan EES-stat.

---

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/14 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/14

---

DOMSTOLENS DOM

av den 6 december 2013

i mål E-15/13

Eftas övervakningsmyndighet mot Republiken Island

(Underlåtenhet av EES-stat att uppfylla sina skyldigheter – Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/22/EG av den 23 april 2009 om förbudsföreläggande för att skydda konsumenternas intressen)

2014/C 88/11

Domstolen meddelade den 6 december 2013 dom i mål E-15/13, Eftas övervakningsmyndighet mot Republiken Island. Eftas övervakningsmyndighet hade yrkat att domstolen skulle fastställa att Republiken Island genom att underlåta att inom föreskriven frist anta eller till Eftas övervakningsmyndighet genast anmäla de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att i sin nationella lagstiftning införliva den rättsakt som det hänvisas till i punkt 7d i bilaga XIX till EES-avtalet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/22/EG av den 23 april 2009 om förbudsföreläggande för att skydda konsumenternas intressen), så som den anpassats till avtalet genom protokoll 1 till detta, har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt rättsakten och artikel 7 i avtalet. Domstolen var sammansatt av Carl Baudenbacher, president, Per Christiansen (referent) and Páll Hreinsson, domare. Domslutet lyder:

Domslutet lyder:

| 1. | Republiken Island har genom att underlåta att inom fastställd frist genomföra den rättsakt som det hänvisas till i punkt 7d i bilaga XIX till EES-avtalet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/22/EG av den 23 april 2009 om förbudsföreläggande för att skydda konsumenternas intressen), så som den anpassats till avtalet genom protokoll 1 till detta, underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt den rättsakten och artikel 7 i avtalet. |
| --- | --- |

1.

Republiken Island har genom att underlåta att inom fastställd frist genomföra den rättsakt som det hänvisas till i punkt 7d i bilaga XIX till EES-avtalet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/22/EG av den 23 april 2009 om förbudsföreläggande för att skydda konsumenternas intressen), så som den anpassats till avtalet genom protokoll 1 till detta, underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt den rättsakten och artikel 7 i avtalet.

| 2. | Republiken Island ska ersätta rättegångskostnaderna. |
| --- | --- |

2.

Republiken Island ska ersätta rättegångskostnaderna.

---

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/15

---

DOMSTOLENS DOM

av den 6 december 2013

i mål E-16/13

Eftas övervakningsmyndighet mot Island

(Underlåtenhet av avtalsslutande part att uppfylla sina skyldigheter – Underlåtet genomförande – Direktiv 2008/122/EG om konsumentskydd vid vissa aspekter av avtal om tidsdelat boende, långfristiga semesterprodukter, återförsäljning och byte)

2014/C 88/12

Domstolen meddelade dom den 6 december 2013 i mål E-16/13, Eftas övervakningsmyndighet mot Republiken Island. Eftas övervakningsmyndighet hade yrkat att domstolen skulle fastställa att Republiken Island genom att inte inom föreskriven tidsfrist anta eller till Eftas övervakningsmyndighet omedelbart anmäla de åtgärder som är nödvändiga för att genomföra den rättsakt som det hänvisas till i punkt 7b i bilaga XIX till EES-avtalet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/122/EG av den 14 januari 2009 om konsumentskydd vid vissa aspekter av avtal om tidsdelat boende, långfristiga semesterprodukter, återförsäljning och byte), så som den anpassats till avtalet genom protokoll 1 till detta, underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt den rättsakten och enligt artikel 7 i avtalet. Domstolen var sammansatt av Carl Baudenbacher, president och referent, Per Christiansen och Páll Hreinsson, domare.

Domslutet lyder:

| 1. | Republiken Island har genom att underlåta att korrekt och inom föreskriven tidsfrist genomföra den rättsakt som det hänvisas till i punkt 7b i bilaga XIX till EES-avtalet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/122/EG av den 14 januari 2009 om konsumentskydd vid vissa aspekter av avtal om tidsdelat boende, långfristiga semesterprodukter, återförsäljning och byte), så som den anpassats till avtalet genom protokoll 1 till detta, underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt rättsakten och enligt artikel 7 i avtalet. |
| --- | --- |

1.

Republiken Island har genom att underlåta att korrekt och inom föreskriven tidsfrist genomföra den rättsakt som det hänvisas till i punkt 7b i bilaga XIX till EES-avtalet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/122/EG av den 14 januari 2009 om konsumentskydd vid vissa aspekter av avtal om tidsdelat boende, långfristiga semesterprodukter, återförsäljning och byte), så som den anpassats till avtalet genom protokoll 1 till detta, underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt rättsakten och enligt artikel 7 i avtalet.

| 2. | Republiken Island ska ersätta rättegångskostnaderna. |
| --- | --- |

2.

Republiken Island ska ersätta rättegångskostnaderna.

---

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/16 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/16

---

DOMSTOLENS DOM

av den 6 december 2013

i mål E-17/13

Eftas övervakningsmyndighet mot Republiken Island

(Underlåtenhet av avtalsslutande part att uppfylla sina skyldigheter – Direktiv 2009/44/EG – Underlåtet genomförande)

2014/C 88/13

Domstolen meddelade den 6 december 2013 dom i mål E-17/13, Eftas övervakningsmyndighet mot Republiken Island. Eftas övervakningsmyndighet hade yrkat att domstolen skulle fastställa att Republiken Island genom att underlåta att inom föreskriven frist omedelbart anta eller till Eftas övervakningsmyndighet anmäla de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att genomföra artikel 2 i den rättsakt som det hänvisas till i punkt 16b första strecksatsen i bilaga IX och punkt 4 första strecksatsen i bilaga XII till EES-avtalet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/44/EG av den 6 maj 2009 om ändring av direktiv 98/26/EG om slutgiltig avveckling i system för överföring av betalningar och värdepapper och direktiv 2002/47/EG om ställande av finansiell säkerhet, vad gäller sammanlänkade system och kreditfordringar), så som den anpassats till avtalet genom protokoll 1 till detta, har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt den rättsakten och artikel 7 i avtalet. Domstolen var sammansatt av Carl Baudenbacher, president, Per Christiansen (referent) och Páll Hreinsson, domare.

Domslutet lyder:

| 1. | Republiken Island har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt den rättsakt som det hänvisas till i punkt 16b första strecksatsen i bilaga IX och punkt 4 första strecksatsen i bilaga XII till EES-avtalet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/44/EG av den 6 maj 2009 om ändring av direktiv 98/26/EG om slutgiltig avveckling i system för överföring av betalningar och värdepapper och direktiv 2002/47/EG om ställande av finansiell säkerhet, vad gäller sammanlänkade system och kreditfordringar), så som den anpassats till avtalet genom protokoll 1 till detta, och enligt artikel 7 i avtalet, genom att underlåta att anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att inom föreskriven frist genomföra artikel 2 i rättsakten. |
| --- | --- |

1.

Republiken Island har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt den rättsakt som det hänvisas till i punkt 16b första strecksatsen i bilaga IX och punkt 4 första strecksatsen i bilaga XII till EES-avtalet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/44/EG av den 6 maj 2009 om ändring av direktiv 98/26/EG om slutgiltig avveckling i system för överföring av betalningar och värdepapper och direktiv 2002/47/EG om ställande av finansiell säkerhet, vad gäller sammanlänkade system och kreditfordringar), så som den anpassats till avtalet genom protokoll 1 till detta, och enligt artikel 7 i avtalet, genom att underlåta att anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att inom föreskriven frist genomföra artikel 2 i rättsakten.

| 2. | Republiken Island ska ersätta rättegångskostnaderna. |
| --- | --- |

2.

Republiken Island ska ersätta rättegångskostnaderna.

---

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/17

---

DOMSTOLENS DOM

av den 6 december 2013

i mål E-18/13

Eftas övervakningsmyndighet mot Republiken Island

(Underlåtenhet av avtalsslutande part att uppfylla sina skyldigheter – Direktiv 2001/81/EG – Underlåtet genomförande)

2014/C 88/14

Domstolen meddelade den 6 december 2013 dom i mål E-18/13, Eftas övervakningsmyndighet mot Republiken Island. Eftas övervakningsmyndighet hade yrkat att domstolen skulle fastställa att Republiken Island genom att underlåta att inom föreskriven frist anta eller till Eftas övervakningsmyndighet anmäla de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att i sin nationella lagstiftning införliva den rättsakt som det hänvisas till i punkt 21ar i bilaga XX till EES-avtalet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/81/EG av den 23 oktober 2001 om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar), så som den anpassats till avtalet genom protokoll 1 till detta, underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt rättsakten och artikel 7 i EES-avtalet. Domstolen var sammansatt av Carl Baudenbacher, president, Per Christiansen (referent) and Páll Hreinsson, domare. Domslutet lyder:

Domslutet lyder:

| 1. | Republiken Island har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt den rättsakt som det hänvisas till i punkt 21ar i bilaga XX i EES-avtalet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/81/EG av den 23 oktober 2001 om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar), så som den anpassats till avtalet genom protokoll 1 till detta, och enligt artikel 7 i avtalet, genom att underlåta att inom föreskriven frist anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att genomföra rättsakten. |
| --- | --- |

1.

Republiken Island har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt den rättsakt som det hänvisas till i punkt 21ar i bilaga XX i EES-avtalet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/81/EG av den 23 oktober 2001 om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar), så som den anpassats till avtalet genom protokoll 1 till detta, och enligt artikel 7 i avtalet, genom att underlåta att inom föreskriven frist anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att genomföra rättsakten.

| 2. | Republiken Island ska ersätta rättegångskostnaderna. |
| --- | --- |

2.

Republiken Island ska ersätta rättegångskostnaderna.

---

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/18 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/18

---

Begäran om ett rådgivande yttrande från Eftadomstolen enligt Staatsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein (furstendömet Liechtensteins författningsdomstol) av den 29 oktober 2013 i målet Casino Admiral AG mot Wolfgang Egger

(Mål E-24/13)

2014/C 88/15

Staatsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein (furstendömet Liechtensteins författningsdomstol) har i en skrivelse av den 6 november 2013, som inkom till Eftadomstolens kansli den 8 november 2013, begärt ett rådgivande yttrande i målet Casino Admiral AG mot Wolfgang Egger beträffande följande frågor:

| 1. | Vilka är de allmänna kraven enligt EES- och EU-lagstiftningen (främst artiklarna 43 och 49 i EG-fördraget och öppenhetsskyldigheten som härrör därifrån) med avseende på förfarandet för tilldelning av kasinokoncessioner? |
| --- | --- |

1.

Vilka är de allmänna kraven enligt EES- och EU-lagstiftningen (främst artiklarna 43 och 49 i EG-fördraget och öppenhetsskyldigheten som härrör därifrån) med avseende på förfarandet för tilldelning av kasinokoncessioner?

| 2. | Är, enligt EES- eller EU-lagstiftningen, en myndighet som avser att tilldela en koncession skyldig att i samband med offentliggörandet av förhandsmeddelandet ange hur den avser att närmare komplettera och specificera de krav som gäller enligt den liechtensteinska lagen och förordningen? |
| --- | --- |

2.

Är, enligt EES- eller EU-lagstiftningen, en myndighet som avser att tilldela en koncession skyldig att i samband med offentliggörandet av förhandsmeddelandet ange hur den avser att närmare komplettera och specificera de krav som gäller enligt den liechtensteinska lagen och förordningen?

| 3. | Föreligger det, inom ramen för det relevanta anbudsförfarandet, främst en generell skyldighet att i förhandsmeddelandet ange den relativa viktning som tilldelningskriterierna tillskrivs vid tilldelningen av koncessionen? Om den frågan besvaras jakande, vilka krav anges i EES- och EU-lagstiftningen med avseende på innehållet i den information som måste lämnas i det förhandsmeddelandet? |
| --- | --- |

3.

Föreligger det, inom ramen för det relevanta anbudsförfarandet, främst en generell skyldighet att i förhandsmeddelandet ange den relativa viktning som tilldelningskriterierna tillskrivs vid tilldelningen av koncessionen? Om den frågan besvaras jakande, vilka krav anges i EES- och EU-lagstiftningen med avseende på innehållet i den information som måste lämnas i det förhandsmeddelandet?

| 4. | Uppfylldes kraven enligt EES- och EU-lagstiftningen i föreliggande mål? |
| --- | --- |

4.

Uppfylldes kraven enligt EES- och EU-lagstiftningen i föreliggande mål?

| 5. | Om Eftadomstolen finner att anbudsförfarandet inte uppfyllde kraven enligt EES- och EU-lagstiftningen:






  a) | Etableras genom EES- och EU-lagstiftningen särskilda rättsliga följder vid procedurfel av det slaget? |
| --- | --- | --- |

5.

Om Eftadomstolen finner att anbudsförfarandet inte uppfyllde kraven enligt EES- och EU-lagstiftningen:

a)

Etableras genom EES- och EU-lagstiftningen särskilda rättsliga följder vid procedurfel av det slaget?

| b) | Kan procedurfel av det aktuella slaget rättas till? Om så är fallet, under vilka förhållanden? |
| --- | --- |

b)

Kan procedurfel av det aktuella slaget rättas till? Om så är fallet, under vilka förhållanden?

| c) | Var kraven uppfyllda i föreliggande mål för att ogiltigförklara hela anbuds- och koncessionstilldelningsförfaranden? |
| --- | --- |

c)

Var kraven uppfyllda i föreliggande mål för att ogiltigförklara hela anbuds- och koncessionstilldelningsförfaranden?

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/19

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.7153 – BNPP/LaSer)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2014/C 88/16

| 1. | Kommissinen mottog den 18 mars 2014 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget BNP Paribas SA (BNPP, Frankrike), via sitt dotterbolag BNP Paribas Personal Finance (BNPP PF, Frankrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning förvärvar fullständig kontroll över företaget LaSer SA (LaSer, Frankrike), genom förvärv av aktier. Företaget LaSer kontrolleras för närvarande gemensamt av BNPP PF och företaget Galerie Lafayette SA |
| --- | --- |

1.

Kommissinen mottog den 18 mars 2014 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget BNP Paribas SA (BNPP, Frankrike), via sitt dotterbolag BNP Paribas Personal Finance (BNPP PF, Frankrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning förvärvar fullständig kontroll över företaget LaSer SA (LaSer, Frankrike), genom förvärv av aktier. Företaget LaSer kontrolleras för närvarande gemensamt av BNPP PF och företaget Galerie Lafayette SA

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | BNP Paribas: världsomspännande verksamhet på marknaderna för banktjänster till privatkunder och finansiella tjänster (där BNPP PF har verksamhet), finansiering och investeringar samt kapitalförvaltning och försäkringar, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

BNP Paribas: världsomspännande verksamhet på marknaderna för banktjänster till privatkunder och finansiella tjänster (där BNPP PF har verksamhet), finansiering och investeringar samt kapitalförvaltning och försäkringar,

| — | LaSer: huvudsaklig specialisering inom konsumentkrediter, dvs. krediter för särskilda ändamål, personliga lån och revolverande krediter, samt inom betalningslösningar – i Frankrike, Polen, Förenade kungariket, Danmark, Norge och Nederländerna. Företaget upprättar också lojalitetsprogram och tillhandahåller tjänster inom dialogmarknadsföring. |
| --- | --- |

—

LaSer: huvudsaklig specialisering inom konsumentkrediter, dvs. krediter för särskilda ändamål, personliga lån och revolverande krediter, samt inom betalningslösningar – i Frankrike, Polen, Förenade kungariket, Danmark, Norge och Nederländerna. Företaget upprättar också lojalitetsprogram och tillhandahåller tjänster inom dialogmarknadsföring.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.7153 – BNPP/LaSer, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.7153 – BNPP/LaSer, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/20

---

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2014/C 88/17

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

ANSÖKAN OM ÄNDRING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel
   (2)

ANSÖKAN OM ÄNDRING ENLIGT ARTIKEL 9

”COPPA PIACENTINA”

EG-nr: IT-PDO-0117-01102-08.04.2013

SGB ( ) SUB ( X )

1.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen

| — |  | Produktens beteckning |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produktbeskrivning |
| — |  | Geografiskt område |
| — |  | Bevis på ursprung |
| — | ☒ | Framställningsmetod |
| — |  | Samband |
| — |  | Märkning |
| — |  | Nationella krav |
| — |  | Annat (specificera) |

—



Produktens beteckning

—

☒

Produktbeskrivning

—



Geografiskt område

—



Bevis på ursprung

—

☒

Framställningsmetod

—



Samband

—



Märkning

—



Nationella krav

—



Annat (specificera)

2.   Typ av ändring(ar)

| — | ☒ | Ändring av sammanfattande dokument eller sammanfattning |
| --- | --- | --- |
| — |  | Ändring i specifikationen för en registrerad SUB eller SGB för vilken varken det sammanfattande dokumentet eller sammanfattningen har offentliggjorts |
| — |  | Ändring i specifikationen som inte kräver någon ändring i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet (artikel 9.3 i förordning (EG) nr 510/2006) |
| — |  | Tillfällig ändring i specifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna har infört obligatoriska sanitära eller fytosanitära åtgärder (artikel 9.4 i förordning (EG) nr 510/2006) |

—

☒

Ändring av sammanfattande dokument eller sammanfattning

—



Ändring i specifikationen för en registrerad SUB eller SGB för vilken varken det sammanfattande dokumentet eller sammanfattningen har offentliggjorts

—



Ändring i specifikationen som inte kräver någon ändring i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet (artikel 9.3 i förordning (EG) nr 510/2006)

—



Tillfällig ändring i specifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna har infört obligatoriska sanitära eller fytosanitära åtgärder (artikel 9.4 i förordning (EG) nr 510/2006)

3.   Ändring(ar)

Produktbeskrivning

| — | Man har strukit den mening som innebär att man kan använda skinkor för produktionen av ”Coppa Piacentina”, och som återfinns i sammanfattningen (punkt 4.2 ”Beskrivning”). Ändringen syftar till att korrigera en bristande överensstämmelse mellan den sammanfattning som offentliggjordes i EUT C 311 av den 16 november 2010 och produktspecifikationen. Den råvara som ska användas för produktion av ”Coppa Piacentina” och som beskrivs i artikel 3 i produktionsspecifikationen har alltid varit de övre nackmusklerna (karré) på tunga italienska svin och inte skinka, vilket man skulle kunna tro av sammanfattningen. |
| --- | --- |

—

Man har strukit den mening som innebär att man kan använda skinkor för produktionen av ”Coppa Piacentina”, och som återfinns i sammanfattningen (punkt 4.2 ”Beskrivning”). Ändringen syftar till att korrigera en bristande överensstämmelse mellan den sammanfattning som offentliggjordes i EUT C 311 av den 16 november 2010 och produktspecifikationen. Den råvara som ska användas för produktion av ”Coppa Piacentina” och som beskrivs i artikel 3 i produktionsspecifikationen har alltid varit de övre nackmusklerna (karré) på tunga italienska svin och inte skinka, vilket man skulle kunna tro av sammanfattningen.

Framställningsmetod

Eftersom kravet på att avskilja halsmuskeln genom värmefermentation – vilket också får användas som alternativ – stryks genom ändringen, får detta ingrepp även utföras vid specialiserade slakterier, vilket garanterar att de råvaror som behövs för produktionen fås fram på ett bättre sätt.

Införandet av användningen av nitriter, inom de lagstadgade gränserna, är nödvändig eftersom nitriter i kombination med förekomsten av nitrater, ger en ökad motståndskraft mot patogener och oxidering under de olika produktionsstegen för ”Coppa Piacentina”, (SUB).

Krav framförs på att få tillsätta socker i saltblandningen för att se till att produkten stabiliserar sig bättre under mognadslagringen. Den maximala tillåtna sockerhalten uppgår till 1,5 kg per 100 kg färskt kött.

Den ändring som syftar till att godkänna användningen av gristarmar för stoppningen och inte bara grisdiafragma gör det möjligt att använda höljen som lämpar sig för produktionen och som motsvarar utvecklingen på marknaden, där det blivit svårt (eller i vissa situationer omöjligt) att skilja mellan de specifika typerna av höljen som tas upp ovan.

Det har ansetts nödvändigt att medge användning av näthöljen utöver snörning för att möjliggöra en mer enhetlig torkning av produkten och på så sätt få en högre kvalitet.

Införandet av en toleransmarginal på 10 % för fuktparametrarna i lagringsmiljön bidrar till att förbättra kvaliteten på de produkter som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen. Det finns i dag en efterfrågan på längre lagrade produkter, med en lagring som överskrider den minsta lagringstid som föreskrivs i produktspecifikationen. I dessa fall har det konstaterats att en förlängd mognadslagring kan leda till att luft tränger in, vilket innebär att produkten oxiderar om lokalen inte fuktsätts på rätt sätt. Man bör alltså tillåta en större flexibilitet när det gäller fuktparametrarna i lagringslokalen.

Det tycks lämpligt att föreskriva att lagringsetappen också får ske i lokaler som inte ligger till hälften under jord, i den mån som optimala lagringsvillkor uppfylls och en tillräcklig luftväxling kan garanteras. Det faktum att produkten inte lagras i lokaler som ligger till hälften under jord – under en tid som för övrigt inte beskrivs närmare – äventyrar nämligen inte den traditionella mognadslagringens optimala resultat. Det karakteriska inslaget i lagringen av ”Coppa Piacentina” är att den lagras länge, i minst sex månader. Under denna tid gör inverkan av det fuktiga klimatet i området, producenternas kapacitet att fastställa lämpliga fuktighets- och temperaturförhållanden för varje steg och att utvärdera effekterna på mognadslagringen av produkten det möjligt att få en mycket hög nivå på denna produkt med skyddad ursprungsbeteckning. De lokala producenteras erfarenhet garanterar optimala lagringsförhållanden, oberoende av om lagringslokalen ligger till hälften under jord eller inte, samtidigt som ett konstant samband med omgivningen uppehålls.

Sänkningen av den lägsta askhalten, från 4 % till 1 %, hör ihop med den lägsta tillåtna saltnivån, med vilken askan har ett nära samband, och motsvarar dessutom den pågående tendensen till att vilja minska salthalten i livsmedel.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel
   (3)

”COPPA PIACENTINA”

EG-nr: IT-PDO-0117-01102-08.04.2013

SGB ( ) SUB ( X )

1.   Beteckning

”Coppa Piacentina”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

| Klass 1.2 | Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta etc.) |
| --- | --- |

Klass 1.2

Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta etc.)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i punkt 1 är tillämplig

”Coppa Piacentina” är en produkt som baseras på svinkött, och som saltas och lagras på naturlig väg, och som bevaras rå. Den framställs av de övre nackmusklerna (karré). Den färdiga produkten är cylinderformad, något smalare i ändarna. Konsistensen är kompakt, inte elastisk. Vid skivning är snittytan homogen och röd med vitrosa ådringar i de marmorerade delarna.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter)

”Coppa Piacentina” framställs av svin som föds, föds upp och slaktas i Emilia-Romagna och Lombardiet. Beteckningen ”Coppa Piacentina” omfattas av undantaget i artikel 5.3 i förordning (EU) nr 1151/2012.

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

Strikta regler ska följas vad gäller foderransonens användning och sammansättning. Utfodringen sker i två etapper och fodret baseras främst på spannmålsproduktionen i det makroområde som avgränsas i punkt 3.3. Den genomsnittliga foderransonen består huvudsakligen av krossad majs och dessutom av korn, kli, soja och mineraltillskott. Biprodukter från ostframställning (vassle, ostmassa och kärnmjölk) tillhandahålls i stora mängder av osttillverkare i det avgränsade geografiska området.

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Samtliga steg i produktionen, saltningen, snörningen, torkningen och mognadslagringen av ”Coppa Piacentina” ska ske i det område som avgränsas i punkt 4 nedan.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

Paketeringen och skärningen i skivor eller portioner ska ske under tillsyn av det utsedda kontrollorganet, uteslutande i det bearbetningsområde som definieras i punkt 4. För att garantera att de ursprungliga egenskaperna och särdragen hos produkten bibehålls krävs det att paketeringen och skärningen i skivor eller portioner sker i det geografiska produktionsområdet av personal som har särskilda kunskaper om produkten. Kontakten med luft och den skivade eller portionsuppdelade produktens exponering, utan hölje, för okända omgivningsförhållanden riskerar att leda till att skivorna eller snittytan oxiderar eller ruttnar, vilket ger en förlust av den karakteristiskt kraftigt röda färgen i den magra delen, en härsken smak i den feta delen och därigenom en förändrad arom.

3.7   Särskilda regler för märkning

De produkter som saluförs ska vara försedda med uppgiften ”Coppa Piacentina”.

Beteckningen ”Coppa Piacentina” ska anges på etiketten med tydliga, outplånliga bokstäver som tydligt skiljer sig från all annan text på etiketten. Den ska omedelbart följas av texten ”Denominazione di Origine Protetta”.

Det är förbjudet att lägga till någon som helst beteckning som inte uttryckligen föreskrivs.

Däremot är det tillåtet att ange producentens person- eller firmanamn eller privata märken, förutsatt att de inte innehåller värdeomdömen eller kan vilseleda konsumenterna. Det är också tillåtet att ange namnet på den svinuppfödningsanläggning som köttet till produkten kommer från.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Produktionsområdet för ”Coppa Piacentina” omfattar hela territoriet i provinsen Piacenza, men begränsas till de områden som ligger på mindre än 900 meters höjd (över havet).

5.   Samband med det geografiska området

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området

Produktionen av ”Coppa Piacentina” har rötter i romartiden och har förts vidare under århundradena i det geografiska området i provinsen Piacenza.

Produktionsområdets betydelse för ”Coppa Piacentina” hör ihop med utvecklingen av en gemensam landsbygdskultur i hela Po-dalen, dvs. det område som råvaran kommer ifrån (Emilia-Romagna och Lombardiet). I ursprungsområdet för råvaran påverkas djurhållningen av den omfattande spannmålsodlingen och bearbetningsmetoderna inom den starkt specialiserade ostindustrin, vilket har lett till att den lokala produktionen har inriktats på svinuppfödning.

I Piacenzaprovinsen har det utvecklats en särskild förmåga hos de lokala producenterna att välja ut och bearbeta styckat kött. Aktörerna ska kunna bevisa särskild kompetens för att göra i ordning och på rätt sätt bereda det styckade köttet, genom att ta bort fettrester och tunna delar med magert kött. Härigenom förbereds den styckade muskelmassan inför den efterföljande saltningen och snörningen.

De svala dalarna med många vattendrag och de skogsbevuxna kullarna har en positiv inverkan på de lokala lagringsförhållandena.

5.2   Specifika uppgifter om produkten

”Coppa Piacentina” kännetecknas av sin cylindriska form, som är något smalare i ändarna. Den har en kompakt, inte elastisk, konsistens, och en mild och delikat smak, som blir mer subtil ju längre den lagras. Utsidan är täckt med ett tunt lager mögel som uppstår under mognadslagringen. Vid skärning är snittytan röd med vitrosa ådringar i de marmorerade delarna.

Den styckade muskelmassa som används för produktionen av ”Coppa Piacentina” kommer från tunga italienska svin.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

De karakteristiska krav som ställs på ”Coppa Piacentina” beror på miljö- och naturförhållanden och mänskliga faktorer. Råvarans egenskaper bestäms i hög grad av förutsättningarna i det avgränsade geografiska området, där man har utvecklat uppfödningsteknik för tunga italienska svin som är avgörande för kvaliteten på det styckade kött som används för produktionen av ”Coppa Piacentina”.

Dessutom är framställningen av ”Coppa Piacentina” i provinsen Piacenza kopplad till de lokala producenter som med tiden har förvärvat specifika kunskaper om bearbetning av styckat kött, vilket ger produkten dess karakteristiska form (något smalare i ändarna).

Producenternas tekniska färdigheter i samband med saltningen, tillsammans med en utmärkt kunskap om hur lagringens olika etapper ska ske, vittnar också om sambandet mellan ”Coppa Piacentina” och produktionsområdet.

Miljöfaktorerna har en nära koppling till produktionsområdets egenart, i synnerhet klimatet, som har en avgörande inverkan på den färdiga produktens egenskaper och bidrar till en god lagring av produkten.

Råvaran, produkten och dess beteckning är alltså kopplade till den specifika socioekonomiska utvecklingen i området och uppvisar särdrag som inte kan återskapas någon annanstans.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006 (4))

Den konsoliderade produktspecifikationen finns tillgänglig på webbplatsen

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller

kan nås direkt via webbplatsen för ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik (http://www.politicheagricole.it), genom att man klickar på ”Qualità e sicurezza” (uppe till höger på skärmen) och sedan på ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

(3)  Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

(4)  Se fotnot 3.

---

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/25

---

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2014/C 88/18

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

ANSÖKAN OM ÄNDRING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel
   (2)

Ansökan om ändring enligt artikel 9

”SALAME PIACENTINO”

EG-nr: IT-PDO-0117-01104-08.04.2013

SGB ( ) SUB ( X )

1.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen

| — |  | Produktens beteckning |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produktbeskrivning |
| — |  | Geografiskt område |
| — |  | Bevis på ursprung |
| — | ☒ | Framställningsmetod |
| — |  | Samband |
| — |  | Märkning |
| — |  | Nationella krav |
| — |  | Annat (specificera) |

—



Produktens beteckning

—

☒

Produktbeskrivning

—



Geografiskt område

—



Bevis på ursprung

—

☒

Framställningsmetod

—



Samband

—



Märkning

—



Nationella krav

—



Annat (specificera)

2.   Typ av ändring(ar)

| — | ☒ | Ändring av sammanfattande dokument eller sammanfattning |
| --- | --- | --- |
| — |  | Ändring i specifikationen för en registrerad SUB eller SGB för vilken varken det sammanfattande dokumentet eller sammanfattningen har offentliggjorts |
| — |  | Ändring i specifikationen som inte kräver någon ändring i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet (artikel 9.3 i förordning (EG) nr 510/2006) |
| — |  | Tillfällig ändring i specifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna har infört obligatoriska sanitära eller fytosanitära åtgärder (artikel 9.4 i förordning (EG) nr 510/2006) |

—

☒

Ändring av sammanfattande dokument eller sammanfattning

—



Ändring i specifikationen för en registrerad SUB eller SGB för vilken varken det sammanfattande dokumentet eller sammanfattningen har offentliggjorts

—



Ändring i specifikationen som inte kräver någon ändring i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet (artikel 9.3 i förordning (EG) nr 510/2006)

—



Tillfällig ändring i specifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna har infört obligatoriska sanitära eller fytosanitära åtgärder (artikel 9.4 i förordning (EG) nr 510/2006)

3.   Ändring(ar)

Produktbeskrivning

| — | I punkt 4.2, ”Beskrivning”, i sammanfattningen stryks den mening enligt vilken färska skinkor ska användas för produktionen av ”Salame Piacentino”. Ändringen syftar till att korrigera en bristande överensstämmelse mellan den sammanfattning som offentliggjordes i EUT C 122/17 av den 11 maj 2010 och produktspecifikationen. Den råvara som ska användas för produktionen av ”Salame Piacentino” och som tas upp i artikel 3 i produktspecifikationen är fortfarande olika styckningsdelar från tunga italienska svin och inte skinka, vilket sammanfattningen kan ge intryck av. |
| --- | --- |

—

I punkt 4.2, ”Beskrivning”, i sammanfattningen stryks den mening enligt vilken färska skinkor ska användas för produktionen av ”Salame Piacentino”. Ändringen syftar till att korrigera en bristande överensstämmelse mellan den sammanfattning som offentliggjordes i EUT C 122/17 av den 11 maj 2010 och produktspecifikationen. Den råvara som ska användas för produktionen av ”Salame Piacentino” och som tas upp i artikel 3 i produktspecifikationen är fortfarande olika styckningsdelar från tunga italienska svin och inte skinka, vilket sammanfattningen kan ge intryck av.

Framställningsmetod

| — | Införandet av användningen av nitriter, alltid inom gränsen för de mängder som fastställts i lagstiftningen, är nödvändig eftersom förekomsten av nitriter i kombination med nitrater garanterar en högre effektivitet mot patogener och vissa former av oxidering under produktionsstegen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Salame Piacentino”. |
| --- | --- |

—

Införandet av användningen av nitriter, alltid inom gränsen för de mängder som fastställts i lagstiftningen, är nödvändig eftersom förekomsten av nitriter i kombination med nitrater garanterar en högre effektivitet mot patogener och vissa former av oxidering under produktionsstegen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Salame Piacentino”.

| — | En begäran framförs om tillstånd att tillsätta muskotnöt i saltningsblandningen för att på nytt möjliggöra användningen av en ingrediens som ingick i det gamla traditionella receptet. |
| --- | --- |

—

En begäran framförs om tillstånd att tillsätta muskotnöt i saltningsblandningen för att på nytt möjliggöra användningen av en ingrediens som ingick i det gamla traditionella receptet.

| — | Den ändring genom vilken det blir tillåtet att använda bakteriekulturer som utlöser jäsning syftar till att se till att jäsningsprocessen startar i god tid, vilket numera blir allt svårare på grund av den minskade bakteriefloran i omgivningen och utrustningen, som omfattas av rådande hygienstandarder. |
| --- | --- |

—

Den ändring genom vilken det blir tillåtet att använda bakteriekulturer som utlöser jäsning syftar till att se till att jäsningsprocessen startar i god tid, vilket numera blir allt svårare på grund av den minskade bakteriefloran i omgivningen och utrustningen, som omfattas av rådande hygienstandarder.

| — | En maximal storlek införs för att garantera att man fortsätter att följa traditionen vad gäller produktionen av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Salame Piacentino”. Av tradition är ”Salame Piacentino” liten. Följaktligen anses det lämpligt att uttryckligen införa ett samband beträffande korvens maximala storlek, så att den mognadslagringstid som anges i produktspecifikationen blir optimal i förhållande till den traditionella storleken, varigenom mogningen kan bli enhetlig och idealisk. Dessutom blir det genom fastställandet av en maximal storlek på produkten möjligt att se till att höjningen till 2 kg av den högsta tillåtna vikten för produkten när den är avsedd för skivning inte påverkar produktens kvalitativa egenskaper. Därigenom garanteras såväl samma utseende vid skärytan och samma enhetlighet vad gäller mognadslagringen för korv avsedd för skivning som för produkten när den saluförs hel. |
| --- | --- |

—

En maximal storlek införs för att garantera att man fortsätter att följa traditionen vad gäller produktionen av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Salame Piacentino”. Av tradition är ”Salame Piacentino” liten. Följaktligen anses det lämpligt att uttryckligen införa ett samband beträffande korvens maximala storlek, så att den mognadslagringstid som anges i produktspecifikationen blir optimal i förhållande till den traditionella storleken, varigenom mogningen kan bli enhetlig och idealisk. Dessutom blir det genom fastställandet av en maximal storlek på produkten möjligt att se till att höjningen till 2 kg av den högsta tillåtna vikten för produkten när den är avsedd för skivning inte påverkar produktens kvalitativa egenskaper. Därigenom garanteras såväl samma utseende vid skärytan och samma enhetlighet vad gäller mognadslagringen för korv avsedd för skivning som för produkten när den saluförs hel.

| — | När produkten är avsedd för skivning ska ett nät av elastiska snören användas. Med sådana snören underlättas skivningen eftersom de är lättare att avlägsna innan produkten skrivas. |
| --- | --- |

—

När produkten är avsedd för skivning ska ett nät av elastiska snören användas. Med sådana snören underlättas skivningen eftersom de är lättare att avlägsna innan produkten skrivas.

| — | Införandet av en toleransmarginal på 10 % avseende parametrarna för luftfuktighet i mognadslagringsmiljön bidrar till att förbättra kvaliteten på produkten med skyddad ursprungsbeteckning. Det finns idag en efterfrågan på allt mer lagrade produkter, som överskrider den minsta mognadslagringstid som föreskrivs i produktspecifikationen. I detta fall har det konstaterats att en förlängd mognadslagring kan leda till att luft tränger in, vilket innebär att produkten oxiderar om lokalen inte fuktsätts på rätt sätt. Man bör alltså tillåta en större flexibilitet när det gäller fuktparametrarna i lagringslokalen. |
| --- | --- |

—

Införandet av en toleransmarginal på 10 % avseende parametrarna för luftfuktighet i mognadslagringsmiljön bidrar till att förbättra kvaliteten på produkten med skyddad ursprungsbeteckning. Det finns idag en efterfrågan på allt mer lagrade produkter, som överskrider den minsta mognadslagringstid som föreskrivs i produktspecifikationen. I detta fall har det konstaterats att en förlängd mognadslagring kan leda till att luft tränger in, vilket innebär att produkten oxiderar om lokalen inte fuktsätts på rätt sätt. Man bör alltså tillåta en större flexibilitet när det gäller fuktparametrarna i lagringslokalen.

| — | Det har ansetts nödvändigt att höja den maximala tillåtna vikten för produkter som är avsedda för skivning i syfte att undanröja vissa problem med anknytning till den mängd avfall som uppkommer vid skivning och det oekonomiska i att skiva små produkter. |
| --- | --- |

—

Det har ansetts nödvändigt att höja den maximala tillåtna vikten för produkter som är avsedda för skivning i syfte att undanröja vissa problem med anknytning till den mängd avfall som uppkommer vid skivning och det oekonomiska i att skiva små produkter.

| — | Sänkningen av den lägsta askhalten, från 4 % till 1,5 %, hör ihop med den lägsta saltnivå som tillåts (som askan har ett nära samband med) och är dessutom i linje med den rådande tendensen för att minska salthalten i livsmedel. |
| --- | --- |

—

Sänkningen av den lägsta askhalten, från 4 % till 1,5 %, hör ihop med den lägsta saltnivå som tillåts (som askan har ett nära samband med) och är dessutom i linje med den rådande tendensen för att minska salthalten i livsmedel.

| — | Minskningen av den färdiga produktens pH-värde från 5,4 till 5,2 är förenlig med den hädanefter tillgängliga möjligheten att använda startkulturer, i enlighet med vad som anges ovan. Den minimala variation på 0,2 som anges avseende pH-värdet påverkar inte produktens kvalitativa och organoleptiska egenskaper. |
| --- | --- |

—

Minskningen av den färdiga produktens pH-värde från 5,4 till 5,2 är förenlig med den hädanefter tillgängliga möjligheten att använda startkulturer, i enlighet med vad som anges ovan. Den minimala variation på 0,2 som anges avseende pH-värdet påverkar inte produktens kvalitativa och organoleptiska egenskaper.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel
   (3)

”SALAME PIACENTINO”

EG-nr: IT-PDO-0117-01104-08.04.2013

SGB ( ) SUB ( X )

1.   Beteckning

”Salame Piacentino”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

| Klass 1.2 – | Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta etc.) |
| --- | --- |

Klass 1.2 –

Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta etc.)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i punkt 1 är tillämplig

”Salame Piacentino” är en saltad och naturligt mognadslagrad produkt, som förpackas i fjälster från svin (så kallat diritto) och är avsedd att konsumeras rå. ”Salame Piacentino” framställs av magert svinkött, med en tillsats av 10–30 % svinfett. Den färdiga produkten är cylinderformad med en klarröd skäryta, i vilken små bitar av ljust rosa fett framträder. Aromen är typisk, mycket intensiv, tämligen sötaktig, med en karakteristisk doft av stoppat kött.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter)

”Salame Piacentino” framställs av svin som föds, föds upp och slaktas i Emilia-Romagna och Lombardiet. Beteckningen ”Salame Piacentino” omfattas av det undantag som anges i artikel 5.3 i förordning (EU) nr 1151/2012.

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

Strikta regler ska följas när det gäller användningen av foder och dess sammansättning. Utfodringen av svinen sker i två etapper och baseras främst på spannmålsproduktionen i det makroområde som avgränsas i punkt 3.3. Deras genomsnittliga foderranson består huvudsakligen av krossad majs och därefter av korn, kli, soja och mineraltillskott. Biprodukter från ostframställning (vassle, ostmassa och kärnmjölk) tillhandahålls till stor del av de ostfabriker som ligger inom det avgränsade geografiska området.

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Samtliga steg som rör produktion, saltning, beredning av smeten, stoppning, torkning och mognadslagring med avseende på ”Salame Piacentino” ska äga rum i det avgränsade område som anges i punkt 4 nedan.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

Paketeringen och skärningen i skivor eller portioner ska ske under tillsyn av det utsedda kontrollorganet, uteslutande i det framställningsområde som definieras i artikel 4. För att säkerställa att de ursprungliga egenskaperna och särdragen hos produkten bibehålls krävs det att paketeringen och skärningen i skivor eller portioner sker i det geografiska produktionsområdet av personal som har särskilda kunskaper om produkten. Om den skivade eller portionsstyckade produkten, utan sitt hölje, kommer i kontakt med luft och exponeras för okända miljöförhållanden riskerar detta att leda till att skivorna eller den yta som exponeras genom skivning oxiderar eller brunfärgas, så att den magra delen förlorar sin karakteristiska klarröda färg, den feta delen härsknar och aromen följaktligen försämras.

3.7   Särskilda regler för märkning

När produkten saluförs ska den vara märkt med beteckningen ”Salame Piacentino”.

Beteckningen ”Salame Piacentino” ska anges på etiketten med tydliga och outplånliga bokstäver, tydligt urskiljbara från andra uppgifter i märkningen, och omedelbart följas av texten ”Denominazione di Origine Protetta” (skyddad ursprungsbeteckning).

Det är förbjudet att lägga till någon som helst beteckning som inte uttryckligen föreskrivs.

Det är dock tillåtet att ange person- eller firmanamn eller privata märken förutsatt att dessa inte innehåller värdeomdömen eller är vilseledande för konsumenten. Det är även tillåtet att ange namnet på den svinuppfödningsanläggning som produkten kommer från.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Produktionsområdet för ”Salame Piacentino” omfattar hela provinsen Piacenza, men är begränsat till de områden som ligger under 900 meters höjd över havet, på grund av de särskilda klimatförhållandena.

5.   Samband med det geografiska området

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området

Produktionen av ”Salame Piacentino” sträcker sig tillbaka till romartiden och har förts vidare under århundradena, med centrum i det geografiska området i provinsen Piacenza.

Betydelsen av produktionsområdet för ”Salame Piacentino” har anknytning till utvecklingen av en gemensam landsbygdskultur i hela Padanien, varifrån råvaran kommer (Emilia-Romagna och Lombardiet). I råvarans ursprungsområde påverkas avelsutvecklingen av den omfattande spannmålsodlingen och bearbetningsmetoderna inom den starkt specialiserade ostindustrin, vilket har lett till att den lokala produktionen har inriktats på svinuppfödning.

I provinsen Piacenza har de lokala producenterna utvecklat och fört vidare en särskild skicklighet i fråga om att välja ut köttbitarna och bearbeta de magra respektive feta delarna. Dessutom har de svala och vattenrika dalarna och de skogiga kullarna i området en positiv inverkan på de lokala mognadslagringsförhållandena.

5.2   Specifika uppgifter om produkten

”Salame Piacentino” kännetecknas av sin sötaktiga och intensiva arom, som utvecklas under mognadslagringen. Den magra delen av skärytan är klarröd med små bitar av vitt fett. Den råvara som används för att framställa ”Salame Piacentino” består av olika styckningsdelar som bearbetats och valts ut på lämpligt sätt och som kommer från svin med egenskaper som är typiska för tunga italienska svin.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

De karakteristiska kraven på produktionen av ”Salame Piacentino” är relaterade till miljö- och naturförhållanden och till mänskliga faktorer. Råvarans egenskaper bestäms i hög grad av förutsättningarna i det avgränsade geografiska området, där man utvecklar den uppfödningsteknik för tunga italienska svin som är avgörande för kvaliteten på det styckade kött som används för produktionen av ”Salame Piacentino”.

Framställningen av ”Salame Piacentino” i provinsen Piacenza är dessutom kopplad till lokala aktörer som med tiden har skaffat sig särskilda kunskaper om att välja magra styckningsdelar och att blanda dessa med feta delar och kryddor. Om sambandet mellan ”Salame Piacentino” och dess produktionsområde vittnar dessutom producenternas tekniska sakkunskap om köttets bearbetning och malning, i kombination med full kontroll av mognadslagringen av ”Salame Piacentino”.

Miljöfaktorerna har en nära koppling till produktionsområdets egenskaper, och i synnerhet klimatet, som har en avgörande inverkan på den färdiga produktens egenskaper och bidrar till en god mognadslagring av produkten.

Råvaran, produkten och dess beteckning har alltså sammantaget ett nära samband med den socioekonomiska utvecklingen i området, med särdrag som omöjligen kan återskapas på andra platser.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006 (4))

Den konsoliderade produktspecifikationen återfinns på webbplatsen

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller

direkt via webbplatsen för ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogspolitik (http://www.politicheagricole.it), genom att man klickar på ”Qualità e sicurezza” (kvalitet och säkerhet) (uppe till höger på skärmen) och på ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” (produktspecifikationer som granskas av EU).

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

(3)  Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

(4)  Se fotnot 3.

---

Rättelser

| 27.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/30 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/30

---

Rättelse till tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(
  Europeiska unionens officiella tidning C 50 av den 21 februari 2014
  )

2014/C 88/19

På sidan 12, texten angående statligt stöd nr SA.37391 har upphävts och ersatts av följande:

”Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES, utom när det gäller produkter som omfattas av bilaga I till fördraget)

| Datum för antagande av beslutet | 18.11.2013 |
| --- | --- |
| Stöd nr | SA.37391 (2013/N) |
| Medlemsstat | Lettland |
| Region | — | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Prolongation of RDP measure "Natura 2000 payments (to forest owners)" |
| Rättslig grund | Ministru kabineta noteikumu projekts „Noteikumi par valsts un Eiropas Savienības lauku attīstības atbalsta piešķiršanu, administrēšanu un uzraudzību vides un lauku ainavas uzlabošanai” |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning | — |
| Syfte | Natura 2000-stöd och stöd som är kopplade till direktiv 2000/60/EG |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | — |
| Stödnivå | 0 % |
| Varaktighet | 1.1.2014-31.12.2014 |
| Ekonomisk sektor | JORDBRUK, SKOGSBRUK OCH FISKE |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Lauku atbalsta dienests |
| Republikas laukums 2 LV-1981 |

Datum för antagande av beslutet

18.11.2013

Stöd nr

SA.37391 (2013/N)

Medlemsstat

Lettland

Region

—

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Prolongation of RDP measure "Natura 2000 payments (to forest owners)"

Rättslig grund

Ministru kabineta noteikumu projekts „Noteikumi par valsts un Eiropas Savienības lauku attīstības atbalsta piešķiršanu, administrēšanu un uzraudzību vides un lauku ainavas uzlabošanai”

Typ av stödåtgärd

Stödordning

—

Syfte

Natura 2000-stöd och stöd som är kopplade till direktiv 2000/60/EG

Stödform

Bidrag

Budget

—

Stödnivå

0 %

Varaktighet

1.1.2014-31.12.2014

Ekonomisk sektor

JORDBRUK, SKOGSBRUK OCH FISKE

Den beviljande myndighetens namn och adress

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2 LV-1981

Övriga upplysningar

—

Originalversionen av beslutet, från vilken all konfidentiell information har borttagits, finns på Internet:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm”

---