# Euroopa Liidu C 65/19.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 65 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide19. veebruar 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 65

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide19. veebruar 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2013–201410.–13. juuni 2013. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 253 E, 3.9.2013 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2013–201410.–13. juuni 2013. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 253 E, 3.9.2013 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 253 E, 3.9.2013 .

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 11. juuni 2013 |
| 2016/C 65/01 | Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta resolutsioon Euroopa tarbijapoliitika uue tegevuskava kohta (2012/2133(INI)) | 2 |
| 2016/C 65/02 | Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta resolutsioon õiguskaitse kättesaadavuse parandamise kohta: õigusabi piiriülestes tsiviil- ja kaubandusvaidlustes (2012/2101(INI) | 12 |
| 2016/C 65/03 | Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta resolutsioon organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu kohta ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (vahearuanne) (2012/2117(INI)) | 16 |
| 2016/C 65/04 | Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta resolutsioon sotsiaalelamute kohta Euroopa Liidus (2012/2293(INI)) | 40 |
| 2016/C 65/05 | Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta resolutsioon naiste haridus- ja tööalase liikuvuse kohta ELis (2013/2009(INI)) | 55 |
| 2016/C 65/06 | Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta resolutsioon elektroonilise maksukogumisteenuse strateegia ja erakasutuses väikeautode teemaksukleebise süsteemi kohta (2012/2296(INI)) | 63 |
| | Kolmapäev, 12. juuni 2013 |
| 2016/C 65/07 | Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta resolutsioon komisjoni teatise Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020 kohta (2013/2607(RSP)) | 68 |
| 2016/C 65/08 | Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta resolutsioon regionaalpoliitika kui laiemate riiklike toetusskeemide osa kohta (2013/2104(INI)) | 79 |
| 2016/C 65/09 | Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta resolutsioon ELi konkurentsipoliitika aastaaruande kohta (2012/2306(INI)) | 86 |
| 2016/C 65/10 | Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta resolutsioon Euroopa demokraatia tugevdamise kohta tulevases majandus- ja rahaliidus (2013/2672(RSP)) | 96 |
| 2016/C 65/11 | Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta resolutsioon ettevalmistuste kohta Euroopa Ülemkogu kohtumiseks (27.–28. juuni 2013) ning Euroopa meetmete kohta võitluseks noorte tööpuudusega (2013/2673(RSP)) | 98 |
| 2016/C 65/12 | Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta resolutsioon ummikseisu kohta määruse (EÜ) nr 1049/2001 läbivaatamisel (2013/2637(RSP)) | 102 |
| | Neljapäev, 13. juuni 2013 |
| 2016/C 65/13 | Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon ajakirjandus- ja meediavabaduse kohta maailmas 2011/2081(INI)) | 105 |
| 2016/C 65/14 | Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon finantsteenuste kohta: edusammude puudumine nõukogus ja komisjoni viivitused teatavate ettepanekute vastuvõtmisel (2013/2658(RSP)) | 112 |
| 2016/C 65/15 | Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon olukorra kohta Türgis (2013/2664(RSP)) | 117 |
| 2016/C 65/16 | Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon ELi rolli kohta laiema Atlandi-ülese partnerluse edendamisel (2012/2287(INI)) | 120 |
| 2016/C 65/17 | Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon Mali ülesehitamise ja demokratiseerimise kohta (2013/2587(RSP)) | 127 |
| 2016/C 65/18 | Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon ELi-Afganistani partnerlus- ja arengualase koostöölepingu üle peetavate läbirääkimiste kohta (2013/2665(RSP)) | 133 |
| 2016/C 65/19 | Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon aastatuhande arengueesmärkide ja 2015. aasta järgse raamistiku kindlaksmääramise kohta (2012/2289(INI)) | 136 |
| 2016/C 65/20 | Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon õigusriigi põhimõtete järgimise kohta Venemaal (2013/2667(RSP)) | 150 |
| 2016/C 65/21 | Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon Aserbaidžaani ja Ilgar Mammadovi juhtumi kohta (2013/2668(RSP)) | 154 |
| 2016/C 65/22 | Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon rohingya moslemite olukorra kohta (2013/2669(RSP)) | 157 |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 11. juuni 2013 |
| 2016/C 65/23 | Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta soovitus nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 68. istungjärgu kohta (2013/2034(INI)) | 162 |
| | Neljapäev, 13. juuni 2013 |
| 2016/C 65/24 | Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta soovitus liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning komisjoni asepresidendile, nõukogule ja komisjonile Euroopa välisteenistuse korralduse ja toimimise läbivaatamise kohta 2013. aastal (2012/2253(INI)) | 168 |
| 2016/C 65/25 | Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta soovitus nõukogule seoses ELi suuniste kavandiga usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse kohta (2013/2082(INI)) | 174 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 11. juuni 2013

2016/C 65/01

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta resolutsioon Euroopa tarbijapoliitika uue tegevuskava kohta (2012/2133(INI))

2

2016/C 65/02

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta resolutsioon õiguskaitse kättesaadavuse parandamise kohta: õigusabi piiriülestes tsiviil- ja kaubandusvaidlustes (2012/2101(INI)

12

2016/C 65/03

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta resolutsioon organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu kohta ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (vahearuanne) (2012/2117(INI))

16

2016/C 65/04

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta resolutsioon sotsiaalelamute kohta Euroopa Liidus (2012/2293(INI))

40

2016/C 65/05

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta resolutsioon naiste haridus- ja tööalase liikuvuse kohta ELis (2013/2009(INI))

55

2016/C 65/06

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta resolutsioon elektroonilise maksukogumisteenuse strateegia ja erakasutuses väikeautode teemaksukleebise süsteemi kohta (2012/2296(INI))

63

Kolmapäev, 12. juuni 2013

2016/C 65/07

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta resolutsioon komisjoni teatise Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020 kohta (2013/2607(RSP))

68

2016/C 65/08

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta resolutsioon regionaalpoliitika kui laiemate riiklike toetusskeemide osa kohta (2013/2104(INI))

79

2016/C 65/09

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta resolutsioon ELi konkurentsipoliitika aastaaruande kohta (2012/2306(INI))

86

2016/C 65/10

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta resolutsioon Euroopa demokraatia tugevdamise kohta tulevases majandus- ja rahaliidus (2013/2672(RSP))

96

2016/C 65/11

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta resolutsioon ettevalmistuste kohta Euroopa Ülemkogu kohtumiseks (27.–28. juuni 2013) ning Euroopa meetmete kohta võitluseks noorte tööpuudusega (2013/2673(RSP))

98

2016/C 65/12

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta resolutsioon ummikseisu kohta määruse (EÜ) nr 1049/2001 läbivaatamisel (2013/2637(RSP))

102

Neljapäev, 13. juuni 2013

2016/C 65/13

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon ajakirjandus- ja meediavabaduse kohta maailmas 2011/2081(INI))

105

2016/C 65/14

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon finantsteenuste kohta: edusammude puudumine nõukogus ja komisjoni viivitused teatavate ettepanekute vastuvõtmisel (2013/2658(RSP))

112

2016/C 65/15

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon olukorra kohta Türgis (2013/2664(RSP))

117

2016/C 65/16

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon ELi rolli kohta laiema Atlandi-ülese partnerluse edendamisel (2012/2287(INI))

120

2016/C 65/17

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon Mali ülesehitamise ja demokratiseerimise kohta (2013/2587(RSP))

127

2016/C 65/18

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon ELi-Afganistani partnerlus- ja arengualase koostöölepingu üle peetavate läbirääkimiste kohta (2013/2665(RSP))

133

2016/C 65/19

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon aastatuhande arengueesmärkide ja 2015. aasta järgse raamistiku kindlaksmääramise kohta (2012/2289(INI))

136

2016/C 65/20

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon õigusriigi põhimõtete järgimise kohta Venemaal (2013/2667(RSP))

150

2016/C 65/21

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon Aserbaidžaani ja Ilgar Mammadovi juhtumi kohta (2013/2668(RSP))

154

2016/C 65/22

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon rohingya moslemite olukorra kohta (2013/2669(RSP))

157

SOOVITUSED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 11. juuni 2013

2016/C 65/23

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta soovitus nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 68. istungjärgu kohta (2013/2034(INI))

162

Neljapäev, 13. juuni 2013

2016/C 65/24

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta soovitus liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning komisjoni asepresidendile, nõukogule ja komisjonile Euroopa välisteenistuse korralduse ja toimimise läbivaatamise kohta 2013. aastal (2012/2253(INI))

168

2016/C 65/25

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta soovitus nõukogule seoses ELi suuniste kavandiga usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse kohta (2013/2082(INI))

174

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 11. juuni 2013 |
| 2016/C 65/26 | Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta otsus Jacek Olgierd Kurski puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2013/2019(IMM)) | 180 |
| 2016/C 65/27 | Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta otsus Małgorzata Handzliki puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2012/2238(IMM)) | 181 |
| 2016/C 65/28 | Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta otsus Alexander Alvaro puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2013/2106(IMM)) | 182 |
| | Kolmapäev, 12. juuni 2013 |
| 2016/C 65/29 | Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta otsus alaliste komisjonide liikmete arvu kohta ((2013/2671(RSO)) | 184 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 11. juuni 2013

2016/C 65/26

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta otsus Jacek Olgierd Kurski puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2013/2019(IMM))

180

2016/C 65/27

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta otsus Małgorzata Handzliki puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2012/2238(IMM))

181

2016/C 65/28

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta otsus Alexander Alvaro puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2013/2106(IMM))

182

Kolmapäev, 12. juuni 2013

2016/C 65/29

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta otsus alaliste komisjonide liikmete arvu kohta ((2013/2671(RSO))

184

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 11. juuni 2013 |
| 2016/C 65/30 | P7_TA(2013)0235Tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava – 1 ***IEuroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava (COM(2012)0021 – C7-0042/2012 – 2012/0013(COD))P7_TC1-COD(2012)0013Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava | 185 |
| 2016/C 65/31 | Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus intellektuaalomandi õigusi käsitlevate tollialaste õigusaktide rakendamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1383/2003 (06353/1/2013 – C7-0142/2013 – 2011/0137(COD)) | 190 |
| 2016/C 65/32 | Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus imikute ja väikelaste toidu, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajate kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/52/EMÜ, komisjoni direktiivid 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/39/EÜ ning komisjoni määrused (EÜ) nr 41/2009 ja (EÜ) nr 953/2009 (05394/1/2013 – C7-0133/2013 – 2011/0156(COD)) | 191 |
| 2016/C 65/33 | P7_TA(2013)0243Töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuded seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega ***IEuroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega (kahekümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (COM(2011)0348 – C7-0191/2011 – 2011/0152(COD))P7_TC1-COD(2011)0152Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, mis käsitleb töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõudeid seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega (20. üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/40/EÜ | 192 |
| 2016/C 65/34 | P7_TA(2013)0244Tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava – 2 ***IEuroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava (COM(2012)0498 – C7-0290/2012 – 2012/0236(COD))P7_TC1-COD(2012)0236Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava | 193 |
| | Kolmapäev, 12. juuni 2013 |
| 2016/C 65/35 | Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta otsus Neven Mimica komisjoni liikmeks nimetamise heakskiitmise kohta (2013/0806(NLE)) | 199 |
| 2016/C 65/36 | Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Neven Mates kontrollikoja liikmeks (C7-0106/2013 – 2013/0804(NLE)) | 199 |
| 2016/C 65/37 | Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada George Pufan kontrollikoja liikmeks (C7-0115/2013 – 2013/0805(NLE)) | 200 |
| 2016/C 65/38 | P7_TA(2013)0253Ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük ***IEuroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (COM(2012)0332 – C7-0158/2012 – 2012/0162(COD))P7_TC1-COD(2012)0162Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks | 200 |
| 2016/C 65/39 | Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega sätestatakse rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu nõuded (uuesti sõnastatud) (14654/2/2012 – C7-0165/2013 – 2008/0244(COD)) | 208 |
| 2016/C 65/40 | Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (uuesti sõnastatud) (15605/3/2012 – C7-0164/2013 – 2008/0243(COD)) | 209 |
| 2016/C 65/41 | Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv rahvusvahelise kaitse andmise ja äravõtmise ühise menetluse kohta (uuesti sõnastatud) (08260/2/2013 – C7-0163/2013 – 2009/0165(COD)) | 210 |
| 2016/C 65/42 | Euroopa Parlamendi 12. juunil 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks (COM(2012)0617 – C7-0358/2012 – 2012/0295(COD)) | 212 |
| 2016/C 65/43 | P7_TA(2013)0258Sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamine ***IEuroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist määruse (EL) nr [.../...] [(millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest)] tõhusa kohaldamise eesmärgil ning liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks EURODAC-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (uuesti sõnastatud) (COM(2012)0254 – C7-0148/2012 – 2008/0242(COD))P7_TC1-COD(2008)0242Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteem määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusaks kohaldamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks | 246 |
| 2016/C 65/44 | P7_TA(2013)0259Sisepiiridel piirikontrolli ajutine taaskehtestamine ***IEuroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 562/2006, et sätestada ühiseeskirjad sisepiiridel piirikontrolli ajutise taaskehtestamise kohta erandjuhtudel (COM(2011)0560 – C7-0248/2011 – 2011/0242(COD))P7_TC1-COD(2011)0242Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 562/2006, et sätestada ühiseeskirjad sisepiiridel piirikontrolli ajutise taaskehtestamise kohta erandjuhtudel | 247 |
| 2016/C 65/45 | Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimiseks (10273/2013 – C7-0160/2013 – 2010/0312(NLE)) | 249 |
| 2016/C 65/46 | P7_TA(2013)0261Teatavat liiki ettevõtjate finantsaruanded ja nendega seotud aruanded ***IEuroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta (COM(2011)0684 – C7-0393/2011 – 2011/0308(COD))P7_TC1-COD(2011)0308Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ | 250 |
| 2016/C 65/47 | P7_TA(2013)0262Läbipaistvuse nõuded teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele ***IEuroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele) ja komisjoni direktiivi 2007/14/EÜ (COM(2011)0683 – C7-0380/2011 – 2011/0307(COD))P7_TC1-COD(2011)0307Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/109/EÜ läbipaistvusnõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti kohta ja komisjoni direktiivi 2007/14/EÜ, milles sätestatakse direktiivi 2004/109/EÜ teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad | 251 |
| 2016/C 65/48 | P7_TA(2013)0263Määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamine 2013. kalendriaastaks ***IEuroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamist 2013. kalendriaastaks (COM(2013)0159 – C7-0079/2013 – 2013/0087(COD))P7_TC1-COD(2013)0087Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, milles käsitletakse määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamist 2013. kalendriaastaks | 252 |
| 2016/C 65/49 | P7_TA(2013)0264Schengeni piirieeskirjade ja Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni muutmine ***IEuroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), ja Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni (COM(2011)0118 – C7-0070/2011 – 2011/0051(COD))P7_TC1-COD(2011)0051Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni, nõukogu määrusi (EÜ) nr 1683/95 ja (EÜ) nr 539/2001 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 767/2008 ja (EÜ) nr 810/2009 | 255 |
| 2016/C 65/50 | Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb Euroopa Ülemkogu otsuse eelnõu Euroopa Parlamendi koosseisu kindlaksmääramise kohta (00110/2013 – C7-0166/2013 – 2013/0900(NLE)) | 256 |
| | Neljapäev, 13. juuni 2013 |
| 2016/C 65/51 | Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega sõlmitakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahel majanduspartnerluslepingu sõlmimiseks vahepealne leping (14757/2012 – C7-0369/2012 – 2008/0139(NLE)) | 257 |
| 2016/C 65/52 | Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu sõlmida leping, millega muudetakse teist korda partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud 23. juunil 2000 Cotonous ja mida on muudetud esimest korda 25. juunil 2005 Luxembourgis (16894/2011 – C7-0469/2011 – 2011/0207(NLE)) | 257 |
| 2016/C 65/53 | P7_TA(2013)0275Avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamine ***IEuroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (COM(2011)0877 – C7-0502/2011 – 2011/0430(COD))P7_TC1-COD(2011)0430Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta | 258 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 11. juuni 2013

2016/C 65/30

P7_TA(2013)0235Tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava – 1 ***IEuroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava (COM(2012)0021 – C7-0042/2012 – 2012/0013(COD))P7_TC1-COD(2012)0013Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava

185

2016/C 65/31

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus intellektuaalomandi õigusi käsitlevate tollialaste õigusaktide rakendamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1383/2003 (06353/1/2013 – C7-0142/2013 – 2011/0137(COD))

190

2016/C 65/32

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus imikute ja väikelaste toidu, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajate kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/52/EMÜ, komisjoni direktiivid 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/39/EÜ ning komisjoni määrused (EÜ) nr 41/2009 ja (EÜ) nr 953/2009 (05394/1/2013 – C7-0133/2013 – 2011/0156(COD))

191

2016/C 65/33

P7_TA(2013)0243Töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuded seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega ***IEuroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega (kahekümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (COM(2011)0348 – C7-0191/2011 – 2011/0152(COD))P7_TC1-COD(2011)0152Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, mis käsitleb töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõudeid seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega (20. üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/40/EÜ

192

2016/C 65/34

P7_TA(2013)0244Tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava – 2 ***IEuroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava (COM(2012)0498 – C7-0290/2012 – 2012/0236(COD))P7_TC1-COD(2012)0236Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava

193

Kolmapäev, 12. juuni 2013

2016/C 65/35

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta otsus Neven Mimica komisjoni liikmeks nimetamise heakskiitmise kohta (2013/0806(NLE))

199

2016/C 65/36

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Neven Mates kontrollikoja liikmeks (C7-0106/2013 – 2013/0804(NLE))

199

2016/C 65/37

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada George Pufan kontrollikoja liikmeks (C7-0115/2013 – 2013/0805(NLE))

200

2016/C 65/38

P7_TA(2013)0253Ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük ***IEuroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (COM(2012)0332 – C7-0158/2012 – 2012/0162(COD))P7_TC1-COD(2012)0162Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks

200

2016/C 65/39

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega sätestatakse rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu nõuded (uuesti sõnastatud) (14654/2/2012 – C7-0165/2013 – 2008/0244(COD))

208

2016/C 65/40

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (uuesti sõnastatud) (15605/3/2012 – C7-0164/2013 – 2008/0243(COD))

209

2016/C 65/41

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv rahvusvahelise kaitse andmise ja äravõtmise ühise menetluse kohta (uuesti sõnastatud) (08260/2/2013 – C7-0163/2013 – 2009/0165(COD))

210

2016/C 65/42

Euroopa Parlamendi 12. juunil 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks (COM(2012)0617 – C7-0358/2012 – 2012/0295(COD))

212

2016/C 65/43

P7_TA(2013)0258Sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamine ***IEuroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist määruse (EL) nr [.../...] [(millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest)] tõhusa kohaldamise eesmärgil ning liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks EURODAC-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (uuesti sõnastatud) (COM(2012)0254 – C7-0148/2012 – 2008/0242(COD))P7_TC1-COD(2008)0242Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteem määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusaks kohaldamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks

246

2016/C 65/44

P7_TA(2013)0259Sisepiiridel piirikontrolli ajutine taaskehtestamine ***IEuroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 562/2006, et sätestada ühiseeskirjad sisepiiridel piirikontrolli ajutise taaskehtestamise kohta erandjuhtudel (COM(2011)0560 – C7-0248/2011 – 2011/0242(COD))P7_TC1-COD(2011)0242Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 562/2006, et sätestada ühiseeskirjad sisepiiridel piirikontrolli ajutise taaskehtestamise kohta erandjuhtudel

247

2016/C 65/45

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimiseks (10273/2013 – C7-0160/2013 – 2010/0312(NLE))

249

2016/C 65/46

P7_TA(2013)0261Teatavat liiki ettevõtjate finantsaruanded ja nendega seotud aruanded ***IEuroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta (COM(2011)0684 – C7-0393/2011 – 2011/0308(COD))P7_TC1-COD(2011)0308Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ

250

2016/C 65/47

P7_TA(2013)0262Läbipaistvuse nõuded teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele ***IEuroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele) ja komisjoni direktiivi 2007/14/EÜ (COM(2011)0683 – C7-0380/2011 – 2011/0307(COD))P7_TC1-COD(2011)0307Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/109/EÜ läbipaistvusnõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti kohta ja komisjoni direktiivi 2007/14/EÜ, milles sätestatakse direktiivi 2004/109/EÜ teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad

251

2016/C 65/48

P7_TA(2013)0263Määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamine 2013. kalendriaastaks ***IEuroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamist 2013. kalendriaastaks (COM(2013)0159 – C7-0079/2013 – 2013/0087(COD))P7_TC1-COD(2013)0087Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, milles käsitletakse määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamist 2013. kalendriaastaks

252

2016/C 65/49

P7_TA(2013)0264Schengeni piirieeskirjade ja Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni muutmine ***IEuroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), ja Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni (COM(2011)0118 – C7-0070/2011 – 2011/0051(COD))P7_TC1-COD(2011)0051Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni, nõukogu määrusi (EÜ) nr 1683/95 ja (EÜ) nr 539/2001 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 767/2008 ja (EÜ) nr 810/2009

255

2016/C 65/50

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb Euroopa Ülemkogu otsuse eelnõu Euroopa Parlamendi koosseisu kindlaksmääramise kohta (00110/2013 – C7-0166/2013 – 2013/0900(NLE))

256

Neljapäev, 13. juuni 2013

2016/C 65/51

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega sõlmitakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahel majanduspartnerluslepingu sõlmimiseks vahepealne leping (14757/2012 – C7-0369/2012 – 2008/0139(NLE))

257

2016/C 65/52

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu sõlmida leping, millega muudetakse teist korda partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud 23. juunil 2000 Cotonous ja mida on muudetud esimest korda 25. juunil 2005 Luxembourgis (16894/2011 – C7-0469/2011 – 2011/0207(NLE))

257

2016/C 65/53

P7_TA(2013)0275Avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamine ***IEuroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (COM(2011)0877 – C7-0502/2011 – 2011/0430(COD))P7_TC1-COD(2011)0430Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta

258

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

19.2.2016

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2013–2014

10.–13. juuni 2013. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 253 E, 3.9.2013.

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 11. juuni 2013

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/2

---

P7_TA(2013)0239

Euroopa tarbijapoliitika uus tegevuskava

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta resolutsioon Euroopa tarbijapoliitika uue tegevuskava kohta (2012/2133(INI))

(2016/C 065/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, mis kajastub ka Euroopa Liidu lepingu artiklis 6, eelkõige selle artiklit 38, kus sätestatakse, et tarbijakaitse kõrge tase tagatakse kõikides liidu poliitikavaldkondades, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, mis kajastub ka Euroopa Liidu lepingu artiklis 6, eelkõige selle artiklit 38, kus sätestatakse, et tarbijakaitse kõrge tase tagatakse kõikides liidu poliitikavaldkondades,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 26, milles on sätestatud, et „siseturg hõlmab sisepiirideta ala, mille ulatuses tagatakse kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine vastavalt aluslepingute sätetele”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 26, milles on sätestatud, et „siseturg hõlmab sisepiirideta ala, mille ulatuses tagatakse kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine vastavalt aluslepingute sätetele”,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 3, milles sätestatakse, et liit taotleb kõrge konkurentsivõimega sotsiaalset turumajandust, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress, samuti kõrgetasemelist keskkonnakaitset ja keskkonna kvaliteedi parandamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 3, milles sätestatakse, et liit taotleb kõrge konkurentsivõimega sotsiaalset turumajandust, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress, samuti kõrgetasemelist keskkonnakaitset ja keskkonna kvaliteedi parandamist,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 9, milles sätestatakse, et „oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel võtab liit arvesse kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega seotud nõudeid”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 9, milles sätestatakse, et „oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel võtab liit arvesse kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega seotud nõudeid”,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 11, milles sätestatakse, et „[liidu] poliitika ja tegevuse määratlemisse ja rakendamisse peab integreerima keskkonnakaitse nõuded, eelkõige pidades silmas säästva arengu edendamist”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 11, milles sätestatakse, et „[liidu] poliitika ja tegevuse määratlemisse ja rakendamisse peab integreerima keskkonnakaitse nõuded, eelkõige pidades silmas säästva arengu edendamist”,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 12, milles sätestatakse, et „liidu ülejäänud poliitika ja meetmete määratlemisel ning rakendamisel võetakse arvesse tarbijakaitse nõudeid”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 12, milles sätestatakse, et „liidu ülejäänud poliitika ja meetmete määratlemisel ning rakendamisel võetakse arvesse tarbijakaitse nõudeid”,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 14, artikli 114 lõiget 3 ja artiklit 169 ning selle protokolli nr 26 üldhuviteenuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 14, artikli 114 lõiget 3 ja artiklit 169 ning selle protokolli nr 26 üldhuviteenuste kohta,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 169 lõiget 1, milles sätestatakse, et „tarbijate huvide edendamiseks ja kõrgetasemelise tarbijakaitse tagamiseks aitab liit kaitsta tarbijate tervist, turvalisust ja majanduslikke huve, samuti edendada nende õigust teavitamisele, koolitamisele ja organiseerumisele oma huvide kaitseks”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 169 lõiget 1, milles sätestatakse, et „tarbijate huvide edendamiseks ja kõrgetasemelise tarbijakaitse tagamiseks aitab liit kaitsta tarbijate tervist, turvalisust ja majanduslikke huve, samuti edendada nende õigust teavitamisele, koolitamisele ja organiseerumisele oma huvide kaitseks”,

| — | võttes arvesse nõukogu 24. septembri 1998. aasta soovitust 98/560/EÜ Euroopa audiovisuaal- ja teabeteenuste sektori konkurentsivõime suurendamise kohta riiklike raamistike edendamise teel, mille eesmärk on saavutada võrreldav ja tõhus alaealiste ja inimväärikuse kaitse (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 24. septembri 1998. aasta soovitust 98/560/EÜ Euroopa audiovisuaal- ja teabeteenuste sektori konkurentsivõime suurendamise kohta riiklike raamistike edendamise teel, mille eesmärk on saavutada võrreldav ja tõhus alaealiste ja inimväärikuse kaitse (1),

| — | võttes arvesse aruannet Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2006/2004 (tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus)) kohaldamise kohta (COM(2009)0336), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aruannet Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2006/2004 (tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus)) kohaldamise kohta (COM(2009)0336),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 84/450/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 97/7/EÜ, 98/27/EÜ ja 2002/65/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ebaausate kaubandustavade direktiiv) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 84/450/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 97/7/EÜ, 98/27/EÜ ja 2002/65/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ebaausate kaubandustavade direktiiv) (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust nr 1926/2006/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tarbijapoliitika tegevusprogramm aastateks 2007–2013 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust nr 1926/2006/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tarbijapoliitika tegevusprogramm aastateks 2007–2013 (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta soovitust 2006/952/EÜ alaealiste ja inimväärikuse kaitse ning vastulause esitamise õiguse kohta seoses Euroopa audiovisuaalsete ja online-teabe teenuste sektori konkurentsivõimega (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta soovitust 2006/952/EÜ alaealiste ja inimväärikuse kaitse ning vastulause esitamise õiguse kohta seoses Euroopa audiovisuaalsete ja online-teabe teenuste sektori konkurentsivõimega (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta direktiivi 2007/65/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta direktiivi 2007/65/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (5),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „ELi tarbijapoliitika strateegia 2007–2013. Tarbijate mõjukuse suurendamine, heaolu edendamine ja tõhus kaitse” ja Euroopa Parlamendi 20. mai 2008. aasta resolutsiooni ELi tarbijapoliitika strateegia 2007–2013 kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „ELi tarbijapoliitika strateegia 2007–2013. Tarbijate mõjukuse suurendamine, heaolu edendamine ja tõhus kaitse” ja Euroopa Parlamendi 20. mai 2008. aasta resolutsiooni ELi tarbijapoliitika strateegia 2007–2013 kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega (7) ning mille eesmärk on kehtestada akrediteerimise ja turujärelevalve eeskirjade ja põhimõtete üldraamistik, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega (7) ning mille eesmärk on kehtestada akrediteerimise ja turujärelevalve eeskirjade ja põhimõtete üldraamistik,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiivi 2009/48/EÜ mänguasjade ohutuse kohta (mänguasjade ohutuse direktiiv) (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiivi 2009/48/EÜ mänguasjade ohutuse kohta (mänguasjade ohutuse direktiiv) (8),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2009. aasta soovitust ühtse turu toimimise tõhustamise meetmete kohta ja komisjoni 12. juuli 2004. aasta soovitust siseturgu mõjutavate direktiivide siseriiklikesse õigusaktidesse ülevõtmise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2009. aasta soovitust ühtse turu toimimise tõhustamise meetmete kohta ja komisjoni 12. juuli 2004. aasta soovitust siseturgu mõjutavate direktiivide siseriiklikesse õigusaktidesse ülevõtmise kohta (9),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2009. aasta teatist ühenduse tarbijaõigustiku jõustamise kohta (COM(2009)0330) ning 2. juuli 2009. aasta aruannet Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2006/2004 (tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus)) kohaldamise kohta (COM(2009)0336), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2009. aasta teatist ühenduse tarbijaõigustiku jõustamise kohta (COM(2009)0330) ning 2. juuli 2009. aasta aruannet Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2006/2004 (tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus)) kohaldamise kohta (COM(2009)0336),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. juuli 2009. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele tarbijakaebuste ja -päringute liigitamise ning nendest teatamise ühtlustatud metoodika kohta (COM(2009)0346) ning sellele lisatud komisjoni soovituse eelnõud (SEC(2009)0949), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. juuli 2009. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele tarbijakaebuste ja -päringute liigitamise ning nendest teatamise ühtlustatud metoodika kohta (COM(2009)0346) ning sellele lisatud komisjoni soovituse eelnõud (SEC(2009)0949),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Ülemkogule pealkirjaga „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Ülemkogule pealkirjaga „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2010. aasta resolutsiooni tarbijakaitse kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2010. aasta resolutsiooni tarbijakaitse kohta (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (11),

| — | võttes arvesse professor Mario Monti 9. mai 2010. aasta aruannet komisjonile siseturu elavdamise kohta „Uus ühtse turu strateegia”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse professor Mario Monti 9. mai 2010. aasta aruannet komisjonile siseturu elavdamise kohta „Uus ühtse turu strateegia”,

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtse turu loomise kohta tarbijatele ja kodanikele (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtse turu loomise kohta tarbijatele ja kodanikele (12),

| — | võttes arvesse oma 21. septembri 2010. aasta resolutsiooni e-kaubanduse siseturu väljakujundamise kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. septembri 2010. aasta resolutsiooni e-kaubanduse siseturu väljakujundamise kohta (13),

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi kohta: soovitused vajalike meetmete ja algatuste kohta (vahearuanne) (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi kohta: soovitused vajalike meetmete ja algatuste kohta (vahearuanne) (14),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. oktoobri 2010. aasta töödokumenti „Turgude toimimine tarbijate huvides – neljas tarbijatingimuste tulemustabel” (SEC(2010)1257), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. oktoobri 2010. aasta töödokumenti „Turgude toimimine tarbijate huvides – neljas tarbijatingimuste tulemustabel” (SEC(2010)1257),

| — | võttes arvesse 27. oktoobri 2010. aasta aruannet ELi kodakondsuse kohta: ELi kodanike õigusi piiravate takistuste kõrvaldamine (COM(2010)0603), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. oktoobri 2010. aasta aruannet ELi kodakondsuse kohta: ELi kodanike õigusi piiravate takistuste kõrvaldamine (COM(2010)0603),

| — | võttes arvesse komisjoni 4. märtsi 2011. aasta töödokumenti „Tarbijad tunnevad end ühtsel turul koduselt – viies tarbijatingimuste tulemustabel” (SEC(2011)0299), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. märtsi 2011. aasta töödokumenti „Tarbijad tunnevad end ühtsel turul koduselt – viies tarbijatingimuste tulemustabel” (SEC(2011)0299),

| — | võttes arvesse Euroopa tarbijakeskuste võrgustiku 2010. aasta aruannet (Euroopa Liidu Ametlike Väljaannete Talitus, 2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa tarbijakeskuste võrgustiku 2010. aasta aruannet (Euroopa Liidu Ametlike Väljaannete Talitus, 2011),

| — | võttes arvesse oma 23. juuni 2011. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tarbija õiguste kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. juuni 2011. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tarbija õiguste kohta (15),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni tõhusama ja õiglasema jaekaubandusturu kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni tõhusama ja õiglasema jaekaubandusturu kohta (16),

| — | võttes arvesse komisjoni 2011. aasta oktoobri töödokumenti „Turgude toimimine tarbijate huvides – kuues tarbijaturgude tulemustabel” (SEC(2011)1271), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2011. aasta oktoobri töödokumenti „Turgude toimimine tarbijate huvides – kuues tarbijaturgude tulemustabel” (SEC(2011)1271),

| — | võttes arvesse Krakówis (Poolas) 3.–4. oktoobril 2011 toimunud ühtse turu foorumil vastu võetud Krakówi deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Krakówis (Poolas) 3.–4. oktoobril 2011 toimunud ühtse turu foorumil vastu võetud Krakówi deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 19. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Ühendamise Rahastu (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Ühendamise Rahastu (COM(2011)0665),

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni reisijate õiguste kohta kõikide transpordiliikide puhul (17), 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni reisijate õiguste kohta kõikide transpordiliikide puhul (17), 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (18),

| — | võttes arvesse oma 29. märtsi 2012. aasta resolutsiooni lennureisijatele kehtivate õiguste tõhususe ja rakendamise kohta (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. märtsi 2012. aasta resolutsiooni lennureisijatele kehtivate õiguste tõhususe ja rakendamise kohta (19),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrust (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrust (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele (20),

| — | võttes arvesse 9. novembri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2014.–2020. aasta tarbijakaitseprogrammi kohta (COM(2011)0707) ning sellega seotud dokumente (SEC(2011)1320 ja SEC(2011)1321), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. novembri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2014.–2020. aasta tarbijakaitseprogrammi kohta (COM(2011)0707) ning sellega seotud dokumente (SEC(2011)1320 ja SEC(2011)1321),

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni uue tarbijapoliitika strateegia kohta (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni uue tarbijapoliitika strateegia kohta (21),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. detsembri 2011. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa nägemus reisijate hüvanguks: Teatis reisijate õiguste kohta kõikide transpordiliikide puhul” (COM(2011)0898), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. detsembri 2011. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa nägemus reisijate hüvanguks: Teatis reisijate õiguste kohta kõikide transpordiliikide puhul” (COM(2011)0898),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. jaanuari 2012. aasta teatist „Ühtne raamistik usalduse loomiseks digitaalse ühtse turu vastu seoses e-kaubanduse ja internetipõhiste teenustega” (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. jaanuari 2012. aasta teatist „Ühtne raamistik usalduse loomiseks digitaalse ühtse turu vastu seoses e-kaubanduse ja internetipõhiste teenustega” (COM(2011)0942),

| — | võttes arvesse 25. jaanuari 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. jaanuari 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (COM(2012)0011),

| — | võttes arvesse oma 2. veebruari 2012. aasta resolutsiooni Euroopa ühtse lähenemisviisi kohta ühistele kahjunõuetele (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. veebruari 2012. aasta resolutsiooni Euroopa ühtse lähenemisviisi kohta ühistele kahjunõuetele (22),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. aprilli 2012. aasta teatist „E-hangete strateegia” (COM(2012)0179), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. aprilli 2012. aasta teatist „E-hangete strateegia” (COM(2012)0179),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. mai 2012. aasta teatist „Lastele parema interneti loomise Euroopa strateegia” (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. mai 2012. aasta teatist „Lastele parema interneti loomise Euroopa strateegia” (COM(2012)0196),

| — | võttes arvesse oma 22. mai 2012. aasta resolutsiooni kaitsetumate tarbijate õiguste tugevdamise strateegia kohta (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. mai 2012. aasta resolutsiooni kaitsetumate tarbijate õiguste tugevdamise strateegia kohta (23),

| — | võttes arvesse oma 22. mai 2012. aasta resolutsiooni siseturu tulemustabeli kohta (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. mai 2012. aasta resolutsiooni siseturu tulemustabeli kohta (24),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. mai 2012. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa tarbijakaitse tegevuskava – suurem usaldus ja kiirem kasv” (COM(2012)0225), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. mai 2012. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa tarbijakaitse tegevuskava – suurem usaldus ja kiirem kasv” (COM(2012)0225),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. mai 2012. aasta töödokumenti „Tarbijad tunnevad end ühtsel turul koduselt – seitsmes tarbijatingimuste tulemustabel” (SWD(2012)0165), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. mai 2012. aasta töödokumenti „Tarbijad tunnevad end ühtsel turul koduselt – seitsmes tarbijatingimuste tulemustabel” (SWD(2012)0165),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 7. detsembri 2012. aasta töödokumenti „Turgude toimimine tarbijate huvides – kaheksas tarbijaturgude tulemustabel” (SWD(2012)0432), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 7. detsembri 2012. aasta töödokumenti „Turgude toimimine tarbijate huvides – kaheksas tarbijaturgude tulemustabel” (SWD(2012)0432),

| — | võttes arvesse 4. juuni 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul (COM(2012)0238), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. juuni 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul (COM(2012)0238),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. juuli 2012. aasta töödokumenti, mis käsitleb tarbijate teadlikkuse suurendamist tarbijate õiguste küsimuses aastatel 2012–2014 (SWD(2012)0235), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. juuli 2012. aasta töödokumenti, mis käsitleb tarbijate teadlikkuse suurendamist tarbijate õiguste küsimuses aastatel 2012–2014 (SWD(2012)0235),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2012. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühtse turu akt II. Üheskoos uue majanduskasvu eest” (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2012. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühtse turu akt II. Üheskoos uue majanduskasvu eest” (COM(2012)0573),

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse ühtse turu rajamise lõpuleviimise kohta (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse ühtse turu rajamise lõpuleviimise kohta (25),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa tarbijakaitse tegevuskava – suurem usaldus ja kiirem kasv” (COM(2012)0225), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa tarbijakaitse tegevuskava – suurem usaldus ja kiirem kasv” (COM(2012)0225),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A7-0163/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A7-0163/2013),

| A. | arvestades, et tarbijate ja nende õiguste edendamine ja kaitsmine kuuluvad liidu põhiväärtuste hulka; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et tarbijate ja nende õiguste edendamine ja kaitsmine kuuluvad liidu põhiväärtuste hulka;

| B. | arvestades, et tarbijatel on majanduses oluline roll, sest tarbimine on liidu majanduskasvu peamine edendaja; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tarbijatel on majanduses oluline roll, sest tarbimine on liidu majanduskasvu peamine edendaja;

| C. | arvestades, et ELi kodanikel on tarbijatena täita tähtis roll strateegia „Euroopa 2020” aruka, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu eesmärgi saavutamises ning tarbija rolli tuleks seetõttu tunnustada ELi majanduspoliitika osana; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi kodanikel on tarbijatena täita tähtis roll strateegia „Euroopa 2020” aruka, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu eesmärgi saavutamises ning tarbija rolli tuleks seetõttu tunnustada ELi majanduspoliitika osana;

| D. | arvestades, et liidu eesmärk on suurendada tarbijate teadlikkust ja mõjuvõimu, saavutada tarbijakaitse kõrge tase ning leida õige tasakaal liidu ettevõtete ja majanduse konkurentsivõime osas, kaitstes eelkõige tarbijate tervist, ohutust ja majanduslikke huve ning edendades nende õigust teabele, haridusele ja organiseerumisele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et liidu eesmärk on suurendada tarbijate teadlikkust ja mõjuvõimu, saavutada tarbijakaitse kõrge tase ning leida õige tasakaal liidu ettevõtete ja majanduse konkurentsivõime osas, kaitstes eelkõige tarbijate tervist, ohutust ja majanduslikke huve ning edendades nende õigust teabele, haridusele ja organiseerumisele;

| E. | arvestades, et tarbijad ei ole homogeenne rühm ning neid erinevusi tuleb käsitleda Euroopa tarbijakaitse tegevuskavas, sest tarbijate vahel valitsevad tarbimisoskuste, õigusaktide tundmise, enesekindluse ja hüvitamise taotlemise osas suured erinevused; arvestades, et diskrimineerimise keeldu ja juurdepääsemise vajadust tuleb Euroopa tarbijakaitse tegevuskava rakendamisel arvesse võtta; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tarbijad ei ole homogeenne rühm ning neid erinevusi tuleb käsitleda Euroopa tarbijakaitse tegevuskavas, sest tarbijate vahel valitsevad tarbimisoskuste, õigusaktide tundmise, enesekindluse ja hüvitamise taotlemise osas suured erinevused; arvestades, et diskrimineerimise keeldu ja juurdepääsemise vajadust tuleb Euroopa tarbijakaitse tegevuskava rakendamisel arvesse võtta;

| F. | arvestades, et tuleks suurendada tarbijate usaldust, turu usaldusväärsust ja tarbijate teadlikkust oma õigustest, pidades eelkõige silmas haavatavaid tarbijarühmi, nagu lapsed, vanemad inimesed ja teised haavatavas olukorras olevad tarbijad; arvestades, et sellega seoses on väga oluline pakkuda tarbijatele liidus paremat kaitset nende tervist või ohutust ohustavate toodete ja teenuste eest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tuleks suurendada tarbijate usaldust, turu usaldusväärsust ja tarbijate teadlikkust oma õigustest, pidades eelkõige silmas haavatavaid tarbijarühmi, nagu lapsed, vanemad inimesed ja teised haavatavas olukorras olevad tarbijad; arvestades, et sellega seoses on väga oluline pakkuda tarbijatele liidus paremat kaitset nende tervist või ohutust ohustavate toodete ja teenuste eest;

| G. | arvestades, et asjakohane ja täpne teave tähendab, et see on juurdepääsetav, läbipaistev, selge ja võrreldav; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et asjakohane ja täpne teave tähendab, et see on juurdepääsetav, läbipaistev, selge ja võrreldav;

| H. | arvestades, et sujuvalt toimiva siseturu väljakujundamine on kooskõlas Lissaboni strateegia eesmärkidega suurendada majanduskasvu ja tööhõivet, mis tooks kasu 500 miljonile ELi tarbijale; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sujuvalt toimiva siseturu väljakujundamine on kooskõlas Lissaboni strateegia eesmärkidega suurendada majanduskasvu ja tööhõivet, mis tooks kasu 500 miljonile ELi tarbijale;

| I. | arvestades, et oma äärmiselt suure piiriülese potentsiaali tõttu on e-kaubandus väga kasulik kõikidele tarbijatele, sest võimaldab tarbijatel ühtsest turust maksimaalset kasu saada; arvestades, et e-kaubandus on ka kaasamisvahendina väga kasulik puudega, piiratud liikumisvõimega ning ebasoodsate geograafiliste eripäradega maapiirkondade tarbijatele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et oma äärmiselt suure piiriülese potentsiaali tõttu on e-kaubandus väga kasulik kõikidele tarbijatele, sest võimaldab tarbijatel ühtsest turust maksimaalset kasu saada; arvestades, et e-kaubandus on ka kaasamisvahendina väga kasulik puudega, piiratud liikumisvõimega ning ebasoodsate geograafiliste eripäradega maapiirkondade tarbijatele;

| J. | arvestades, et turgude integreerimisest saadavat kasu vähendab tarbijate õiguste osas valitsev ebakindlus piiriüleste ostude tegemisel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et turgude integreerimisest saadavat kasu vähendab tarbijate õiguste osas valitsev ebakindlus piiriüleste ostude tegemisel;

| K. | arvestades, et e-kaubanduse arengut pärsib endiselt liidu kodanike, eelkõige eakamate kodanike hulgas valitsev digitaalne lõhe; arvestades, et enamik avaliku ja erasektori veebisaite ei ole puudega või madalama digitaalse kirjaoskusega isikutele endiselt kättesaadavad; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et e-kaubanduse arengut pärsib endiselt liidu kodanike, eelkõige eakamate kodanike hulgas valitsev digitaalne lõhe; arvestades, et enamik avaliku ja erasektori veebisaite ei ole puudega või madalama digitaalse kirjaoskusega isikutele endiselt kättesaadavad;

| L. | arvestades, et digitaalse ühtse turu killustatus ohustab tarbijate õigusi; arvestades, et mõned veebisaidid ei sobi piiriüleste ostude tegemiseks ega ole mõeldud piiriülestele tarbijatele; arvestades, et peatselt jõustuvad direktiiv tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise kohta ja määrus tarbijavaidluste veebipõhise lahendamise kohta, mis on tarbijatele kasulikeks vahenditeks, eelkõige piiriüleste tehingute puhul; arvestades, et kollektiivsete kahjunõuetega seoses tuleks kaaluda kohaste mehhanismide kehtestamist selliste kahjunõuete tõhusaks menetlemiseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et digitaalse ühtse turu killustatus ohustab tarbijate õigusi; arvestades, et mõned veebisaidid ei sobi piiriüleste ostude tegemiseks ega ole mõeldud piiriülestele tarbijatele; arvestades, et peatselt jõustuvad direktiiv tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise kohta ja määrus tarbijavaidluste veebipõhise lahendamise kohta, mis on tarbijatele kasulikeks vahenditeks, eelkõige piiriüleste tehingute puhul; arvestades, et kollektiivsete kahjunõuetega seoses tuleks kaaluda kohaste mehhanismide kehtestamist selliste kahjunõuete tõhusaks menetlemiseks;

| M. | arvestades, et hiljutine finantskriis on selgelt näidanud, et tarbijad vajavad kaitset ja nõustamist finants- ja pangandusteenuste valdkonnas, sest sellised teenused võivad mõjutada otseselt nende üldist heaolu, ning erapooletumat nõustamist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et hiljutine finantskriis on selgelt näidanud, et tarbijad vajavad kaitset ja nõustamist finants- ja pangandusteenuste valdkonnas, sest sellised teenused võivad mõjutada otseselt nende üldist heaolu, ning erapooletumat nõustamist;

| N. | arvestades, et Euroopa tarbijakaitse tegevuskavas sätestatakse liidu tarbijakaitse igakülgse arvessevõtmise meetmed, mille eesmärk on aidata saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärke; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa tarbijakaitse tegevuskavas sätestatakse liidu tarbijakaitse igakülgse arvessevõtmise meetmed, mille eesmärk on aidata saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärke;

| O. | arvestades, et praegune majanduskriis mõjutab ka tarbijate, eelkõige sotsiaalsete või finantsolude tõttu haavatavas olukorras olevate tarbijate ostujõudu ühtsel turul; arvestades seetõttu, et tarbijate õigusi tuleks tunnustada vajalikul tasemel; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et praegune majanduskriis mõjutab ka tarbijate, eelkõige sotsiaalsete või finantsolude tõttu haavatavas olukorras olevate tarbijate ostujõudu ühtsel turul; arvestades seetõttu, et tarbijate õigusi tuleks tunnustada vajalikul tasemel;

| P. | arvestades, et ühtne turg tagab liidu tarbijatele hulgaliste kvaliteetsete ja konkurentsivõimeliste hindadega toodete ja teenuste kättesaadavuse; arvestades, et keskkonnahoidlike toodete valmistamine ja keskkonnahoidlike teenuste osutamine ergutab vastutustundlikku tarbimist, stimuleerides seeläbi säästvat arengut, tööhõivet ja majanduskasvu; arvestades, et komisjon peaks käsitlema ja uurima selliseid uusi tarbimisviise nagu ühistarbimine; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ühtne turg tagab liidu tarbijatele hulgaliste kvaliteetsete ja konkurentsivõimeliste hindadega toodete ja teenuste kättesaadavuse; arvestades, et keskkonnahoidlike toodete valmistamine ja keskkonnahoidlike teenuste osutamine ergutab vastutustundlikku tarbimist, stimuleerides seeläbi säästvat arengut, tööhõivet ja majanduskasvu; arvestades, et komisjon peaks käsitlema ja uurima selliseid uusi tarbimisviise nagu ühistarbimine;

| Q. | arvestades, et vajalikke kohandusi tuleks teha vastavalt tehniliste ja teaduslike teadmiste arengule, nii toiduga kindlustatuse kui muude esmatarbekaupade osas; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et vajalikke kohandusi tuleks teha vastavalt tehniliste ja teaduslike teadmiste arengule, nii toiduga kindlustatuse kui muude esmatarbekaupade osas;

| R. | arvestades, et tuleb tõhustada tarbijaorganisatsioonide rolli kõikjal, võttes vajalikke õiguslikke ja majanduslikke meetmeid ning toetades nende tegevust suutlikkuse suurendamise meetmetega; arvestades, et tarbijaorganisatsioonidel on ainulaadne roll usalduse kindlustamisel ja ühtse turu arendamisel; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et tuleb tõhustada tarbijaorganisatsioonide rolli kõikjal, võttes vajalikke õiguslikke ja majanduslikke meetmeid ning toetades nende tegevust suutlikkuse suurendamise meetmetega; arvestades, et tarbijaorganisatsioonidel on ainulaadne roll usalduse kindlustamisel ja ühtse turu arendamisel;

| S. | arvestades, et reisijaid teavitatakse puudulikult oma õigustest ja oodatavast teenuse kvaliteedist ning nende õigusnõuete esitamine ja õiguste jõustamine on sageli seotud raskustega; arvestades, et kehtestada tuleb suunised, et hõlbustada ja parandada kõigi transpordiliikide reisijate õigusi käsitlevate õigusaktide kohaldamist; arvestades, et komisjon peab eelseisva reisipakettide direktiivi läbivaatamise käigus põhjalikult uurima e-kaubanduse ja digitaalsete turgude mõju tarbija käitumisele Euroopa turismitööstuses; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et reisijaid teavitatakse puudulikult oma õigustest ja oodatavast teenuse kvaliteedist ning nende õigusnõuete esitamine ja õiguste jõustamine on sageli seotud raskustega; arvestades, et kehtestada tuleb suunised, et hõlbustada ja parandada kõigi transpordiliikide reisijate õigusi käsitlevate õigusaktide kohaldamist; arvestades, et komisjon peab eelseisva reisipakettide direktiivi läbivaatamise käigus põhjalikult uurima e-kaubanduse ja digitaalsete turgude mõju tarbija käitumisele Euroopa turismitööstuses;

| T. | arvestades, et kehtivate ELi õigusaktidega tagatakse kõigi transpordiliikide reisijate põhikaitse, kuid osade reisijate õiguste kohaldamine, järelevalve ja jõustamine ei ole kõigi transpordiliikide puhul ja kõigis liidu piirkondades nõuetekohaselt tagatud, mis takistab vaba liikumist ühtsel turul, sest see vähendab kodanike usaldust reisimisel ning ohustab veoettevõtjate vahelist ausat konkurentsi; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kehtivate ELi õigusaktidega tagatakse kõigi transpordiliikide reisijate põhikaitse, kuid osade reisijate õiguste kohaldamine, järelevalve ja jõustamine ei ole kõigi transpordiliikide puhul ja kõigis liidu piirkondades nõuetekohaselt tagatud, mis takistab vaba liikumist ühtsel turul, sest see vähendab kodanike usaldust reisimisel ning ohustab veoettevõtjate vahelist ausat konkurentsi;

| U. | arvestades, et reisijatel peab olema võimalik selgelt eristada sõiduhindades sisalduvaid kohustuslikke tegevuskulusid ja vabatahtlikult broneeritavaid lisakaupu või -teenuseid määrusega (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (uuestisõnastamine)) (26) reguleeritavate arvutipõhiste ettetellimissüsteemide puhul, kuna see suurendaks oma pileteid internetis ostvate tarbijate jaoks hindade läbipaistvust; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et reisijatel peab olema võimalik selgelt eristada sõiduhindades sisalduvaid kohustuslikke tegevuskulusid ja vabatahtlikult broneeritavaid lisakaupu või -teenuseid määrusega (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (uuestisõnastamine)) (26) reguleeritavate arvutipõhiste ettetellimissüsteemide puhul, kuna see suurendaks oma pileteid internetis ostvate tarbijate jaoks hindade läbipaistvust;

| V. | arvestades, et komisjoni teatises Euroopa tarbijapoliitika tegevuskava kohta on välja toodud neli põhilist eesmärki: 1) tarbijaohutuse parandamine; 2) teadmiste suurendamine; 3) jõustamise kiirendamine ja õiguskaitse tagamine ning 4) õiguste ja võtmetähtsusega poliitikate joondamine majanduslike ja sotsiaalsete muudatustega; arvestades, et Euroopa Parlament ja liikmesriikide parlamendid peaksid hõlbustama tarbijakaitsealaste õigusaktide tõhusat ja kiiret ülevõtmist; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et komisjoni teatises Euroopa tarbijapoliitika tegevuskava kohta on välja toodud neli põhilist eesmärki: 1) tarbijaohutuse parandamine; 2) teadmiste suurendamine; 3) jõustamise kiirendamine ja õiguskaitse tagamine ning 4) õiguste ja võtmetähtsusega poliitikate joondamine majanduslike ja sotsiaalsete muudatustega; arvestades, et Euroopa Parlament ja liikmesriikide parlamendid peaksid hõlbustama tarbijakaitsealaste õigusaktide tõhusat ja kiiret ülevõtmist;

| W. | arvestades, et liit on seadnud süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamise eesmärgid, et saavutada 2020. aastaks seatud sihid ja jõuda selleni, et 2050. aastal tuleks suurim osa energiavarustusest taastuvenergiast; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et liit on seadnud süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamise eesmärgid, et saavutada 2020. aastaks seatud sihid ja jõuda selleni, et 2050. aastal tuleks suurim osa energiavarustusest taastuvenergiast;

| X. | arvestades, et koostatavad ettepanekud peavad olema kooskõlas eelpool nimetatud nelja põhilise eesmärgiga; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et koostatavad ettepanekud peavad olema kooskõlas eelpool nimetatud nelja põhilise eesmärgiga;

Teadlikkuse ja teadmiste suurendamine, ohutuse parandamine ja tarbijaõiguste tõhustamine

| 1. | tunneb heameelt Euroopa tarbijakaitse tegevuskavas võetud tervisliku lähenemisviisi üle, eelkõige asjaolu üle, et tegevuskava hõlmab peaaegu kõiki tarbijate jaoks olulisi poliitikavaldkondi ja annab seeläbi tugeva signaali tarbijate ohutuse parandamise ja õiguste suurendamise kohta ühtsel turul ning tarbijaorganisatsioonide tõhustamise kohta; rõhutab siiski, et see peab ka kajastuma komisjoni seadusandlikes ja muudes ettepanekutes; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt Euroopa tarbijakaitse tegevuskavas võetud tervisliku lähenemisviisi üle, eelkõige asjaolu üle, et tegevuskava hõlmab peaaegu kõiki tarbijate jaoks olulisi poliitikavaldkondi ja annab seeläbi tugeva signaali tarbijate ohutuse parandamise ja õiguste suurendamise kohta ühtsel turul ning tarbijaorganisatsioonide tõhustamise kohta; rõhutab siiski, et see peab ka kajastuma komisjoni seadusandlikes ja muudes ettepanekutes;

| 2. | tunneb heameelt komisjoni valmisoleku üle teha kauplejate ja vahendajatega koostööd, et edendada ettevõtja sotsiaalse vastutuse alaseid algatusi, millega propageeritakse tarbijate ohutust; on seisukohal, et komisjon peaks olema pidevas dialoogis erasektoriga, mis võimaldaks algatuste aktsepteerimist ja reaalset rakendamist; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt komisjoni valmisoleku üle teha kauplejate ja vahendajatega koostööd, et edendada ettevõtja sotsiaalse vastutuse alaseid algatusi, millega propageeritakse tarbijate ohutust; on seisukohal, et komisjon peaks olema pidevas dialoogis erasektoriga, mis võimaldaks algatuste aktsepteerimist ja reaalset rakendamist;

| 3. | nõuab, et tarbijatel oleks võimalik rakendada oma õigusi lihtsal ja tõhusal viisil esmatarbekaupade ja –teenuste valdkonnas, sealhulgas toit, tervishoid, energia ning digitaalsed ja finantsteenused, juurdepääs lairibateenustele, andmekaitse, transport ja telekommunikatsioon; |
| --- | --- |

3.

nõuab, et tarbijatel oleks võimalik rakendada oma õigusi lihtsal ja tõhusal viisil esmatarbekaupade ja –teenuste valdkonnas, sealhulgas toit, tervishoid, energia ning digitaalsed ja finantsteenused, juurdepääs lairibateenustele, andmekaitse, transport ja telekommunikatsioon;

| 4. | kutsub komisjoni üles tegema tihedat koostööd riikide valitsustega, kui ta viib läbi üleeuroopalist kampaaniat, mille eesmärk on suurendada teadlikkust tarbijate õigustest ja huvidest; rõhutab, et kampaania õnnestumiseks on tähtis, et lisaks avalikule sektorile ja tarbijakaitseorganisatsioonidele oleks sellesse kaasatud ka erasektor; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles tegema tihedat koostööd riikide valitsustega, kui ta viib läbi üleeuroopalist kampaaniat, mille eesmärk on suurendada teadlikkust tarbijate õigustest ja huvidest; rõhutab, et kampaania õnnestumiseks on tähtis, et lisaks avalikule sektorile ja tarbijakaitseorganisatsioonidele oleks sellesse kaasatud ka erasektor;

| 5. | on seisukohal, et tuleb edendada e-platvorme, nagu Euroopa ettevõtluse toetusvõrgustik ja veebisait „Teie Euroopa”, mis aitavad kaasa Euroopa Liidu ühtse turu väljaarendamisele ja annavad tarbijatele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele tähtsat teavet; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et tuleb edendada e-platvorme, nagu Euroopa ettevõtluse toetusvõrgustik ja veebisait „Teie Euroopa”, mis aitavad kaasa Euroopa Liidu ühtse turu väljaarendamisele ja annavad tarbijatele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele tähtsat teavet;

| 6. | kutsub komisjoni üles esitama ettepaneku kodanike finantssektori alaste teadmiste suurendamiseks, et inimesed saaksid enne laenu võtmist vajalikku teavet; on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleb pöörata nooremale põlvkonnale ja ühiskonna harimisele lühiajaliste laenude osas; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni üles esitama ettepaneku kodanike finantssektori alaste teadmiste suurendamiseks, et inimesed saaksid enne laenu võtmist vajalikku teavet; on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleb pöörata nooremale põlvkonnale ja ühiskonna harimisele lühiajaliste laenude osas;

| 7. | rõhutab, et tarbijate harimine vähendab nende kaitsetust ohtlike või võltsitud toodete, spekulatiivsete finantstoodete ja eksitava reklaami ees; on arvamusel, et tarbijatele hariduse (sh finantshariduse) andmine ja tarbijate otsustuspädevuse suurendamine peab olema elukestev protsess ja algama juba koolis; rõhutab, et tuleb vältida teabe üleküllust ning vähendada hoopis puudujääke teadmistes ja suurendada tarbijate teadlikkust usaldusväärse, selge, võrreldava ja suunatud teabe abil; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et tarbijate harimine vähendab nende kaitsetust ohtlike või võltsitud toodete, spekulatiivsete finantstoodete ja eksitava reklaami ees; on arvamusel, et tarbijatele hariduse (sh finantshariduse) andmine ja tarbijate otsustuspädevuse suurendamine peab olema elukestev protsess ja algama juba koolis; rõhutab, et tuleb vältida teabe üleküllust ning vähendada hoopis puudujääke teadmistes ja suurendada tarbijate teadlikkust usaldusväärse, selge, võrreldava ja suunatud teabe abil;

| 8. | rõhutab, et selleks et tarbijad saaksid oma õigusi täielikult ära kasutada, ei tohi unustada ettevõtete rolli ja harimist; on seisukohal, et tarbijate õiguste hea tundmine ettevõtetes on väga oluline kehtivate tarbijakaitse alaste õigusaktide täieliku rakendamise saavutamiseks; palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta selleks vajalikke meetmeid, keskendudes väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et selleks et tarbijad saaksid oma õigusi täielikult ära kasutada, ei tohi unustada ettevõtete rolli ja harimist; on seisukohal, et tarbijate õiguste hea tundmine ettevõtetes on väga oluline kehtivate tarbijakaitse alaste õigusaktide täieliku rakendamise saavutamiseks; palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta selleks vajalikke meetmeid, keskendudes väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele;

| 9. | toonitab, et mitmesuguste uuringute tulemuste kohaselt tunnevad tarbijad pikaajalist muret võimalike erinevuste pärast ühtsel turul sama kaubamärgi all ja samas pakendis turustatavate toodete kvaliteedis; on arvamusel, et eri liikmesriikide tarbijad ei saa ühtselt turult sama kaubamärgi ja pakendiga kaupu ostes sama kvaliteeti; toonitab, et tarbijate mis tahes viisil diskrimineerimine ei ole vastuvõetav; |
| --- | --- |

9.

toonitab, et mitmesuguste uuringute tulemuste kohaselt tunnevad tarbijad pikaajalist muret võimalike erinevuste pärast ühtsel turul sama kaubamärgi all ja samas pakendis turustatavate toodete kvaliteedis; on arvamusel, et eri liikmesriikide tarbijad ei saa ühtselt turult sama kaubamärgi ja pakendiga kaupu ostes sama kvaliteeti; toonitab, et tarbijate mis tahes viisil diskrimineerimine ei ole vastuvõetav;

| 10. | palub komisjonil viia kõnealuses küsimuses läbi asjakohane uurimine, mille käigus oleks võimalik hinnata, kas kehtivaid liidu õigusakte tuleks kohandada; palub, et komisjon teavitaks Euroopa Parlamenti ja tarbijaid uurimise tulemustest; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil viia kõnealuses küsimuses läbi asjakohane uurimine, mille käigus oleks võimalik hinnata, kas kehtivaid liidu õigusakte tuleks kohandada; palub, et komisjon teavitaks Euroopa Parlamenti ja tarbijaid uurimise tulemustest;

| 11. | palub komisjonil kehtestada ajakohastatud ja ühtsed eeskirjad, millega tagatakse toodete turvalisus ja ehtsus; loodab igal juhul, et ettepanek, millega muudetakse üldist tooteohutust käsitlevat direktiivi 2001/95/EÜ, tagab tarbekaupade ohutuse kõrge taseme; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil kehtestada ajakohastatud ja ühtsed eeskirjad, millega tagatakse toodete turvalisus ja ehtsus; loodab igal juhul, et ettepanek, millega muudetakse üldist tooteohutust käsitlevat direktiivi 2001/95/EÜ, tagab tarbekaupade ohutuse kõrge taseme;

| 12. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle kehtestada tooteohutuse õigusraamistik; rõhutab sellega seoses tulemusliku turujärelevalve tähtsust, sest Euroopa Liidu ühtsel turul on endiselt ohtlikke tooteid, sealhulgas CE-vastavusmärgisega tooted; |
| --- | --- |

12.

tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle kehtestada tooteohutuse õigusraamistik; rõhutab sellega seoses tulemusliku turujärelevalve tähtsust, sest Euroopa Liidu ühtsel turul on endiselt ohtlikke tooteid, sealhulgas CE-vastavusmärgisega tooted;

| 13. | nõuab, et tarbijad saaksid ohutul moel kasu teaduse ja tehnoloogia edusammudest ning neil oleks juurdepääs teabele, erapooletule nõustamisele ning vahenditele, mida on vaja õiglaste ja tõhusate õiguskaitsevahendite kasutamiseks; |
| --- | --- |

13.

nõuab, et tarbijad saaksid ohutul moel kasu teaduse ja tehnoloogia edusammudest ning neil oleks juurdepääs teabele, erapooletule nõustamisele ning vahenditele, mida on vaja õiglaste ja tõhusate õiguskaitsevahendite kasutamiseks;

| 14. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles edendama algatusi, mille eesmärk on tagada, et teaduse edusammud, tehnika areng ja muud innovaatilised saavutused tooksid tarbijatele praktilist kasu, võttes nõuetekohaselt arvesse tarbekaupade ohutuse alaseid õigusakte; |
| --- | --- |

14.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles edendama algatusi, mille eesmärk on tagada, et teaduse edusammud, tehnika areng ja muud innovaatilised saavutused tooksid tarbijatele praktilist kasu, võttes nõuetekohaselt arvesse tarbekaupade ohutuse alaseid õigusakte;

| 15. | nõuab nanotehnoloogia või geneetiliselt muundatud organismide abil toodetud tarbekaupade turgudel piisavat tarbijakaitset ja tooteohutust; |
| --- | --- |

15.

nõuab nanotehnoloogia või geneetiliselt muundatud organismide abil toodetud tarbekaupade turgudel piisavat tarbijakaitset ja tooteohutust;

| 16. | toonitab vajadust tagada teadusasjatundjate ja regulatiivse arvamuse sõltumatus ja läbipaistvus, eelkõige tervishoiu-, keskkonna- ja toidupoliitika valdkondades, et tagada tarbijate tervise kaitse ja usaldus kõrgeimal tasemel; |
| --- | --- |

16.

toonitab vajadust tagada teadusasjatundjate ja regulatiivse arvamuse sõltumatus ja läbipaistvus, eelkõige tervishoiu-, keskkonna- ja toidupoliitika valdkondades, et tagada tarbijate tervise kaitse ja usaldus kõrgeimal tasemel;

| 17. | rõhutab, et haavatavate tarbijarühmade (lapsed ja vanemad inimesed või muud haavatavas olukorras olevad tarbijad) õigusi tuleb paremini kaitsta, eriti transpordi, finantsteenuste, energia ja IKT valdkonnas; rõhutab, et liidu ja riikide tasandil tuleb võtta asjakohaseid meetmeid, et pakkuda piisavaid tagatisi haavatavate tarbijate kaitseks; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et haavatavate tarbijarühmade (lapsed ja vanemad inimesed või muud haavatavas olukorras olevad tarbijad) õigusi tuleb paremini kaitsta, eriti transpordi, finantsteenuste, energia ja IKT valdkonnas; rõhutab, et liidu ja riikide tasandil tuleb võtta asjakohaseid meetmeid, et pakkuda piisavaid tagatisi haavatavate tarbijate kaitseks;

| 18. | rõhutab, et komisjon ja liikmesriigid peavad edendama vastutustundlikku ja säästvat tarbimist, mis on kooskõlas tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega, samuti tuleb tagada tarbijate täielik juurdepääs turgudele konkurentsivõimelise sotsiaalse turumajanduse väljakujundamise seisukohalt solidaarsusel põhineva liidus; on arvamusel, et kindlasti tuleb tegeleda toidujäätmete tekke probleemiga, muuta tarbekaubad vastupidavamaks, edendada ringlussevõttu ja kasutatud kaupade tarbimist ning parandada veelgi ühtsel turul kättesaadavate toodete energiatõhusust; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et komisjon ja liikmesriigid peavad edendama vastutustundlikku ja säästvat tarbimist, mis on kooskõlas tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega, samuti tuleb tagada tarbijate täielik juurdepääs turgudele konkurentsivõimelise sotsiaalse turumajanduse väljakujundamise seisukohalt solidaarsusel põhineva liidus; on arvamusel, et kindlasti tuleb tegeleda toidujäätmete tekke probleemiga, muuta tarbekaubad vastupidavamaks, edendada ringlussevõttu ja kasutatud kaupade tarbimist ning parandada veelgi ühtsel turul kättesaadavate toodete energiatõhusust;

Rakendamise parandamine, rakendusmeetmete tõhustamine ja õiguskaitsevahendite tagamine

| 19. | nõuab, et komisjon jälgiks ka edaspidi tähelepanelikult ühise turu arengut toetavate õigusaktide rakendamist; kutsub komisjoni üles võtma vajalikke õiguslikke meetmeid liikmesriikide suhtes, kes ei täida või rakenda ühtse turu õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule; |
| --- | --- |

19.

nõuab, et komisjon jälgiks ka edaspidi tähelepanelikult ühise turu arengut toetavate õigusaktide rakendamist; kutsub komisjoni üles võtma vajalikke õiguslikke meetmeid liikmesriikide suhtes, kes ei täida või rakenda ühtse turu õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule;

| 20. | väljendab heameelt täiendavate seadusandlike algatuste üle, mille eesmärk on luua täielikult integreeritud ühtne turg, et suurendada konkurentsi ja tõhusust ning anda Euroopa tarbijatele rohkem valikuvõimalusi; |
| --- | --- |

20.

väljendab heameelt täiendavate seadusandlike algatuste üle, mille eesmärk on luua täielikult integreeritud ühtne turg, et suurendada konkurentsi ja tõhusust ning anda Euroopa tarbijatele rohkem valikuvõimalusi;

| 21. | kutsub eelkõige komisjoni ja liikmesriike üles tagama tarbijakaitset käsitleva liidu õigustiku ajakohane ja järjepidev rakendamine, pidades eelkõige silmas tarbijakaitse direktiivi (27), ebaausate kaubandustavade direktiivi (28) ning eksitava ja võrdleva reklaami direktiivi (29); kutsub komisjoni ja liikmesriike samuti üles kontrollima tarbijakaitse õigustiku tõhusust; tõstab esile tõendeid, mis näitavad, et kodanikud ei tunne ikka veel oma õigusi ühtsel turul, ning nõuab seepärast, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid tarbijatele rakendusprotsessis antava selge ja arusaadava teabe ning olemasolevaid õiguskaitsevahendeid puudutava teabe kättesaadavust; |
| --- | --- |

21.

kutsub eelkõige komisjoni ja liikmesriike üles tagama tarbijakaitset käsitleva liidu õigustiku ajakohane ja järjepidev rakendamine, pidades eelkõige silmas tarbijakaitse direktiivi (27), ebaausate kaubandustavade direktiivi (28) ning eksitava ja võrdleva reklaami direktiivi (29); kutsub komisjoni ja liikmesriike samuti üles kontrollima tarbijakaitse õigustiku tõhusust; tõstab esile tõendeid, mis näitavad, et kodanikud ei tunne ikka veel oma õigusi ühtsel turul, ning nõuab seepärast, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid tarbijatele rakendusprotsessis antava selge ja arusaadava teabe ning olemasolevaid õiguskaitsevahendeid puudutava teabe kättesaadavust;

| 22. | kutsub komisjoni üles hindama aktiivsemalt liikmesriikide kodanike võimalust avada pangakonto; kutsub komisjoni üles andma aru selle kohta, kuidas eelnimetatud probleemi lahendatakse, ning esitama parlamendile selle kohta 2014. aasta esimese kvartali lõpuks aruande; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles hindama aktiivsemalt liikmesriikide kodanike võimalust avada pangakonto; kutsub komisjoni üles andma aru selle kohta, kuidas eelnimetatud probleemi lahendatakse, ning esitama parlamendile selle kohta 2014. aasta esimese kvartali lõpuks aruande;

| 23. | soovitab tarbijakäitumise kohta olemasolevat teavet paremini ära kasutada ning on seisukohal, et eelkõige tarbijaturgude tulemustabeli tulemuste parema ärakasutamise valdkonnas on veel arenguruumi; soovitab seepärast Teadusuuringute Ühiskeskusel viia rahastatud ühisprojekti raames läbi analüüs ja selgitada välja kodanike jaoks prioriteetsed küsimused seoses nende tarbijakaitse alaste õiguste suurendamisega ühtsel turul ning kohandada sellele vastavalt tarbijatele teavet andvate organisatsioonide sisu, vormi ja tegevust; |
| --- | --- |

23.

soovitab tarbijakäitumise kohta olemasolevat teavet paremini ära kasutada ning on seisukohal, et eelkõige tarbijaturgude tulemustabeli tulemuste parema ärakasutamise valdkonnas on veel arenguruumi; soovitab seepärast Teadusuuringute Ühiskeskusel viia rahastatud ühisprojekti raames läbi analüüs ja selgitada välja kodanike jaoks prioriteetsed küsimused seoses nende tarbijakaitse alaste õiguste suurendamisega ühtsel turul ning kohandada sellele vastavalt tarbijatele teavet andvate organisatsioonide sisu, vormi ja tegevust;

| 24. | rõhutab, et ELi poliitikaga tuleb edendada tarbijaorganisatsioonide koostööd riiklike asutustega kõigis valdkondades, tagades hõlpsa juurdepääsu vajalikele rahalistele vahenditele, ning soodustada parimate tavade ja oskusteabe vahetamist nimetatud organisatsioonide vahel; on seisukohal, et tuleb luua Euroopa tarbijaorganisatsioonide register, mis võimaldaks luua selliseid tarbijaühendusi, |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et ELi poliitikaga tuleb edendada tarbijaorganisatsioonide koostööd riiklike asutustega kõigis valdkondades, tagades hõlpsa juurdepääsu vajalikele rahalistele vahenditele, ning soodustada parimate tavade ja oskusteabe vahetamist nimetatud organisatsioonide vahel; on seisukohal, et tuleb luua Euroopa tarbijaorganisatsioonide register, mis võimaldaks luua selliseid tarbijaühendusi,

Õiguste ja peamiste poliitikasuundade kohandamine majanduslike ja ühiskondlike muutustega

| 25. | on arvamusel, et komisjon peaks digikeskkonnas digisisu ostmise kõrval keskenduma ka sellele, kuidas edendada kaupade ja teenuste müüki digikeskkonnas ning suurendada tarbijate usaldust, et tarbijad teaksid, kuidas kaitsta oma õigusi ja lahendada vaidlusi, kui nad on ostnud madala kvaliteediga toote või teenuse; |
| --- | --- |

25.

on arvamusel, et komisjon peaks digikeskkonnas digisisu ostmise kõrval keskenduma ka sellele, kuidas edendada kaupade ja teenuste müüki digikeskkonnas ning suurendada tarbijate usaldust, et tarbijad teaksid, kuidas kaitsta oma õigusi ja lahendada vaidlusi, kui nad on ostnud madala kvaliteediga toote või teenuse;

| 26. | palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu tarbijate kaitsele lühiajaliste laenude küsimuses, sest kriisi ajal kasutavad selliseid finantstooteid just kõige haavatavamad isikud mõistmata samas täielikult oma kohustusi ja riske laenuvõtjana; |
| --- | --- |

26.

palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu tarbijate kaitsele lühiajaliste laenude küsimuses, sest kriisi ajal kasutavad selliseid finantstooteid just kõige haavatavamad isikud mõistmata samas täielikult oma kohustusi ja riske laenuvõtjana;

| 27. | tuletab meelde, et koos piisava ja asjakohase tarbijateabega peavad kaasnema mõjuvõimu suurendamise meetmed, et võimaldada tarbijail saada täit kasu siseturul eksisteerivatest võimalustest; |
| --- | --- |

27.

tuletab meelde, et koos piisava ja asjakohase tarbijateabega peavad kaasnema mõjuvõimu suurendamise meetmed, et võimaldada tarbijail saada täit kasu siseturul eksisteerivatest võimalustest;

| 28. | palub, et komisjon teeks Euroopa Parlamendi ja riiklike asutustega koostööd, et parandada tarbijatele kättesaadavat teavet selle kohta, kuidas paremini majandada kodumajapidamiste energiatarbimist; |
| --- | --- |

28.

palub, et komisjon teeks Euroopa Parlamendi ja riiklike asutustega koostööd, et parandada tarbijatele kättesaadavat teavet selle kohta, kuidas paremini majandada kodumajapidamiste energiatarbimist;

| 29. | on seisukohal, et tuleb viia ellu Euroopa ühendamise rahastu programmiga hõlmatud piiriüleseid energiaprojekte, sest see elavdab konkurentsi elektri- ja gaasitarnijate vahel ning suurendab liikmesriikide energiasektori sõltumatust; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et tuleb viia ellu Euroopa ühendamise rahastu programmiga hõlmatud piiriüleseid energiaprojekte, sest see elavdab konkurentsi elektri- ja gaasitarnijate vahel ning suurendab liikmesriikide energiasektori sõltumatust;

| 30. | nõuab liidu konkurentsipoliitika tõhustamist ning selle käigus tarbijaõiguste edendamise asetamist esiplaanile; on arvamusel, et see korrigeerimine on eriti oluline töökindla ühtse digitaalse turu väljakujundamiseks; toonitab sellega seoses, kui olulist rolli etendavad hinnavõrdluse veebisaidid, ja rõhutab, et tuleb tagada nende sõltumatus; |
| --- | --- |

30.

nõuab liidu konkurentsipoliitika tõhustamist ning selle käigus tarbijaõiguste edendamise asetamist esiplaanile; on arvamusel, et see korrigeerimine on eriti oluline töökindla ühtse digitaalse turu väljakujundamiseks; toonitab sellega seoses, kui olulist rolli etendavad hinnavõrdluse veebisaidid, ja rõhutab, et tuleb tagada nende sõltumatus;

| 31. | palub, et komisjon ja liikmesriigid kiidaksid heaks tegevuskava tõhusaks rakendamiseks vajalikud vahendid, pidades lisaks silmas mitmeaastast finantsraamistikku ajavahemikuks 2014–2020, ning viiksid läbi süstemaatilisi hindamisi nende mõju kohta; |
| --- | --- |

31.

palub, et komisjon ja liikmesriigid kiidaksid heaks tegevuskava tõhusaks rakendamiseks vajalikud vahendid, pidades lisaks silmas mitmeaastast finantsraamistikku ajavahemikuks 2014–2020, ning viiksid läbi süstemaatilisi hindamisi nende mõju kohta;

E-kaubandus

| 32. | rõhutab, et e-kaubanduse järjest kiirem areng on tarbijate seisukohast äärmiselt tähtis, sest see pakub suuremat tootevalikut eelkõige halvasti juurdepääsetavas, kaugemas või äärepoolses piirkonnas elavatele või piiratud liikuvusega tarbijatele, kellel ei oleks muidu juurdepääsu laiale tootevalikule; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et e-kaubanduse järjest kiirem areng on tarbijate seisukohast äärmiselt tähtis, sest see pakub suuremat tootevalikut eelkõige halvasti juurdepääsetavas, kaugemas või äärepoolses piirkonnas elavatele või piiratud liikuvusega tarbijatele, kellel ei oleks muidu juurdepääsu laiale tootevalikule;

| 33. | kutsub komisjoni üles võtma meetmeid, et võidelda tarbijate ebavõrdse kohtlemisega ühtsel turul, mida põhjustavad piiriülese kaugmüügiga tegelevate ettevõtete kohaldatavad kehtivad kaugmüügipiirangud; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles võtma meetmeid, et võidelda tarbijate ebavõrdse kohtlemisega ühtsel turul, mida põhjustavad piiriülese kaugmüügiga tegelevate ettevõtete kohaldatavad kehtivad kaugmüügipiirangud;

| 34. | toonitab, et kõigil tarbijatel ei ole võimalik internetti kasutada või ei oska nad seda teha ning seetõttu tuleks tarbijatele pakkuda teenuseid mitme kanali kaudu; |
| --- | --- |

34.

toonitab, et kõigil tarbijatel ei ole võimalik internetti kasutada või ei oska nad seda teha ning seetõttu tuleks tarbijatele pakkuda teenuseid mitme kanali kaudu;

| 35. | rõhutab, et nii siseriikliku kui ka piiriülese e-kaubanduse jaoks on vältimatu tarbija usaldus; rõhutab, et tuleb tagada toodete kvaliteet, ohutus, jälgitavus ja ehtsus, vältida ebaseaduslike või ebaausate tavade kasutamist ning järgida isikuandmete kaitse eeskirju, tagades vajaduse korral, et tarbija on isikuandmete kasutamiseks andnud teadliku ja selgesõnalise nõusoleku; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et nii siseriikliku kui ka piiriülese e-kaubanduse jaoks on vältimatu tarbija usaldus; rõhutab, et tuleb tagada toodete kvaliteet, ohutus, jälgitavus ja ehtsus, vältida ebaseaduslike või ebaausate tavade kasutamist ning järgida isikuandmete kaitse eeskirju, tagades vajaduse korral, et tarbija on isikuandmete kasutamiseks andnud teadliku ja selgesõnalise nõusoleku;

| 36. | toonitab, et isikuandmete kaitse on tarbijakaitse ning digitaalse ühtse turu toimimise ja kasvu tähtis eeltingimus; |
| --- | --- |

36.

toonitab, et isikuandmete kaitse on tarbijakaitse ning digitaalse ühtse turu toimimise ja kasvu tähtis eeltingimus;

| 37. | rõhutab, et tarbijad ootavad e-kaubanduse puhul kiiret, usaldusväärset ja konkurentsivõimelist kättetoimetamise teenust ning hästitoimiv kättetoimetamise teenus on vajalik tarbijate usalduse tagamiseks; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et tarbijad ootavad e-kaubanduse puhul kiiret, usaldusväärset ja konkurentsivõimelist kättetoimetamise teenust ning hästitoimiv kättetoimetamise teenus on vajalik tarbijate usalduse tagamiseks;

Finantsteenused, investeerimistooted ja majanduskriis

| 38. | väljendab heameelt komisjoni poolt finantsteenuste valdkonnas kavandatavate meetmete üle ning rõhutab, et tuleb kehtestada ulatuslik õigusraamistik, millega tagataks tarbijate sõltumatu nõustamine, eelkõige finantsteenuste valdkonnas; rõhutab, et teave turgude kohta peab olema usaldusväärne, selge ja võrreldav ning elektrooniliselt või muul kujul kättesaadav; toonitab, et ebaausate tavade või lepingutingimuste vastu võitlemiseks tuleb võtta õiguslikke meetmeid; tõstab esile vajadust kaitsta mõne finantstoote tõttu probleemidesse sattunud tarbijaid; |
| --- | --- |

38.

väljendab heameelt komisjoni poolt finantsteenuste valdkonnas kavandatavate meetmete üle ning rõhutab, et tuleb kehtestada ulatuslik õigusraamistik, millega tagataks tarbijate sõltumatu nõustamine, eelkõige finantsteenuste valdkonnas; rõhutab, et teave turgude kohta peab olema usaldusväärne, selge ja võrreldav ning elektrooniliselt või muul kujul kättesaadav; toonitab, et ebaausate tavade või lepingutingimuste vastu võitlemiseks tuleb võtta õiguslikke meetmeid; tõstab esile vajadust kaitsta mõne finantstoote tõttu probleemidesse sattunud tarbijaid;

| 39. | võtab teadmiseks 13. märtsi 2013. aasta uue ettepaneku (COM(2013)0130) võtta vastu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta, ning määrust (EÜ) nr 2027/97 lennuettevõtja vastutuse kohta reisijate ja nende pagasi õhuveol; nõuab, et kõigi transpordiliikide ühiste reisijaõiguste nimekirja levitataks laiaulatuslikult, kokkuvõtlikult ja kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes; |
| --- | --- |

39.

võtab teadmiseks 13. märtsi 2013. aasta uue ettepaneku (COM(2013)0130) võtta vastu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta, ning määrust (EÜ) nr 2027/97 lennuettevõtja vastutuse kohta reisijate ja nende pagasi õhuveol; nõuab, et kõigi transpordiliikide ühiste reisijaõiguste nimekirja levitataks laiaulatuslikult, kokkuvõtlikult ja kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes;

| 40. | toonitab, et tuleb edendada kõigi tarbijate õigust avada põhimaksekonto ning anda neile selget ja asjakohast teavet investeerimistoodete kohta, nagu on muu hulgas kavandatud ettepanekus võtta vastu määrus investeerimistoodete põhiteabe dokumentide kohta (COM(2012)0352); rõhutab, et finantsturgude reguleerimiseks on vaja rangeid eeskirju; toonitab, et praegune majandus- ja finantskriis nõrgendab paljude tarbijate positsiooni, muutes nad järjest haavatavamaks, ning et tööga seotud ebakindluse suurenemine ja töötuse määra kasv ning ostujõu vähenemine suurendavad ebavõrdsust; palub, et komisjon võtaks selliseid uusi suundumusi arvesse poliitikameetmete kujundamisel; |
| --- | --- |

40.

toonitab, et tuleb edendada kõigi tarbijate õigust avada põhimaksekonto ning anda neile selget ja asjakohast teavet investeerimistoodete kohta, nagu on muu hulgas kavandatud ettepanekus võtta vastu määrus investeerimistoodete põhiteabe dokumentide kohta (COM(2012)0352); rõhutab, et finantsturgude reguleerimiseks on vaja rangeid eeskirju; toonitab, et praegune majandus- ja finantskriis nõrgendab paljude tarbijate positsiooni, muutes nad järjest haavatavamaks, ning et tööga seotud ebakindluse suurenemine ja töötuse määra kasv ning ostujõu vähenemine suurendavad ebavõrdsust; palub, et komisjon võtaks selliseid uusi suundumusi arvesse poliitikameetmete kujundamisel;

ELi ja riiklike asutuste ning tarbijaorganisatsioonide koostöö

| 41. | rõhutab, et on vaja tihedat koostööd ühelt poolt Euroopa tasandi ametiasutuste, riiklike ametiasutuste ja kohalike omavalitsuste ning teiselt poolt tarbijaorganisatsioonide vahel, et seada sisse konsulteerimismehhanismid ning rakendada tegevuskavas ette nähtud meetmeid; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et on vaja tihedat koostööd ühelt poolt Euroopa tasandi ametiasutuste, riiklike ametiasutuste ja kohalike omavalitsuste ning teiselt poolt tarbijaorganisatsioonide vahel, et seada sisse konsulteerimismehhanismid ning rakendada tegevuskavas ette nähtud meetmeid;

| 42. | kutsub komisjoni üles muutma teavitussüsteem RAPEX (kiirhoiatussüsteem toiduks mittekasutatavate toodete puhul) läbipaistvamaks ja tõhusamaks; samuti tuleb arendada Euroopa tarbijakeskuste võrgustikke ning tarbijakaitse alase koostöö võrgustikke; komisjon peaks kaaluma RAPEXiga sarnase süsteemi loomist teenuste jaoks; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni üles muutma teavitussüsteem RAPEX (kiirhoiatussüsteem toiduks mittekasutatavate toodete puhul) läbipaistvamaks ja tõhusamaks; samuti tuleb arendada Euroopa tarbijakeskuste võrgustikke ning tarbijakaitse alase koostöö võrgustikke; komisjon peaks kaaluma RAPEXiga sarnase süsteemi loomist teenuste jaoks;

Vaidluste lahendamine ja õiguskaitsevahendid

| 43. | rõhutab, et õiguskaitsevahendid – nagu vaidluste kohtuväline lahendamine või vaidluste veebipõhine lahendamine – peavad olema kiired, kättesaadavad ja tõhusad; rõhutab, et õiguskaitse tulemuslikku kättesaadavust piiriüleste vaidluste korral ei tohiks takistada vaidluste piiriülesusest tulenevad raskused, vahendite nappus või puudulik teave õiguskaitse kättesaadavuse kohta; kutsub seetõttu üles paremini rakendama nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/8/EÜ ning vaatama selle vajaduse korral läbi, et kõrvaldada puudujäägid; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et õiguskaitsevahendid – nagu vaidluste kohtuväline lahendamine või vaidluste veebipõhine lahendamine – peavad olema kiired, kättesaadavad ja tõhusad; rõhutab, et õiguskaitse tulemuslikku kättesaadavust piiriüleste vaidluste korral ei tohiks takistada vaidluste piiriülesusest tulenevad raskused, vahendite nappus või puudulik teave õiguskaitse kättesaadavuse kohta; kutsub seetõttu üles paremini rakendama nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/8/EÜ ning vaatama selle vajaduse korral läbi, et kõrvaldada puudujäägid;

| 44. | rõhutab, et vaidluste kohtuvälise lahendamise ja vaidluste veebipõhise lahendamise süsteem ei asenda kollektiivset õiguskaitsemehhanismi; kutsub seetõttu komisjoni üles kaaluma selliste meetmete võtmist, millega kehtestataks kogu liidus tarbijakaitse valdkonnas ühtne kollektiivne õiguskaitsemehhanism, mis oleks kohaldatav piiriüleste juhtumite korral; rõhutab, et kooskõlastamata algatused liidus võivad viia killustumiseni; rõhutab, et selleks, et tagada ühiste kahjunõuete tõhusus ja vältida võimalikke kuritarvitusi, peaks liidu lähenemisviis ühistele kahjunõuetele hõlmama vaid liikmesriigi tasandil nõuetekohaselt tunnustatud esindusorganite (riiklikud ametiasutused, nt ombudsmanid või tarbijaorganisatsioonid) esindushagisid; rõhutab, et liidu lähenemisviis kollektiivse õiguskaitsemehhanismi osas peab põhinema vabatahtliku liitumise põhimõttel; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et vaidluste kohtuvälise lahendamise ja vaidluste veebipõhise lahendamise süsteem ei asenda kollektiivset õiguskaitsemehhanismi; kutsub seetõttu komisjoni üles kaaluma selliste meetmete võtmist, millega kehtestataks kogu liidus tarbijakaitse valdkonnas ühtne kollektiivne õiguskaitsemehhanism, mis oleks kohaldatav piiriüleste juhtumite korral; rõhutab, et kooskõlastamata algatused liidus võivad viia killustumiseni; rõhutab, et selleks, et tagada ühiste kahjunõuete tõhusus ja vältida võimalikke kuritarvitusi, peaks liidu lähenemisviis ühistele kahjunõuetele hõlmama vaid liikmesriigi tasandil nõuetekohaselt tunnustatud esindusorganite (riiklikud ametiasutused, nt ombudsmanid või tarbijaorganisatsioonid) esindushagisid; rõhutab, et liidu lähenemisviis kollektiivse õiguskaitsemehhanismi osas peab põhinema vabatahtliku liitumise põhimõttel;

| 45. | toonitab vajadust tagada kaupade ja teenuste kättesaadavus liidus, hõlmates selliseid valdkondi nagu hoonestuskeskkond, transport ja IKT; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ambitsioonika õigusakti, mis käsitleks kättesaadavust liidus; |
| --- | --- |

45.

toonitab vajadust tagada kaupade ja teenuste kättesaadavus liidus, hõlmates selliseid valdkondi nagu hoonestuskeskkond, transport ja IKT; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ambitsioonika õigusakti, mis käsitleks kättesaadavust liidus;

| 46. | juhib tähelepanu asjaolule, et järgmine mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 peab võimaldama Euroopa tarbijakaitse tegevuskavale piisavalt ambitsioonika rahastamise; |
| --- | --- |

46.

juhib tähelepanu asjaolule, et järgmine mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 peab võimaldama Euroopa tarbijakaitse tegevuskavale piisavalt ambitsioonika rahastamise;

o

o o

| 47. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

47.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 270, 7.10.1998, lk 48.

(2)  ELT L 149, 11.6.2005, lk 22.

(3)  ELT L 404, 30.12.2006, lk 39.

(4)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 72.

(5)  ELT L 332, 18.12.2007, lk 27.

(6)  ELT C 279 E, 19.11.2009, lk 17.

(7)  ELT L 218, 13.8.2008, lk 30.

(8)  ELT L 170, 30.6.2009, lk 1.

(9)  ELT L 98, 16.4.2005, lk 47.

(10)  ELT C 349 E, 22.12.2010, lk 1.

(11)  ELT L 95, 15.4.2010, lk 1.

(12)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 84.

(13)  ELT C 50 E, 21.2.2012, lk 1.

(14)  ELT C 70 E, 8.3.2012, lk 19.

(15)  ELT C 390 E, 18.12.2012, lk 145.

(16)  ELT C 33 E, 5.2.2013, lk 9.

(17)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0371.

(18)  ELT C 131 E, 8.5.2013, lk 9.

(19)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0099.

(20)  ELT L 304, 22.11.2011, lk 18.

(21)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0491.

(22)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0021.

(23)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0209.

(24)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0211.

(25)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0468.

(26)  ELT L 293, 31.10.2008, lk 3.

(27)  ELT L 304, 22.11.2011, lk 64.

(28)  ELT L 149, 11.6.2005, lk 22.

(29)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 21.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/12

---

P7_TA(2013)0240

Õiguskaitse piiriülestes tsiviil- ja kaubandusvaidlustes

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta resolutsioon õiguskaitse kättesaadavuse parandamise kohta: õigusabi piiriülestes tsiviil- ja kaubandusvaidlustes (2012/2101(INI)

(2016/C 065/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/8/EÜ, millega parandatakse õiguskaitse kättesaadavust piiriüleste vaidluste korral, kehtestades sellistes vaidlustes antava tasuta õigusabi kohta ühised miinimumeeskirjad (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/8/EÜ, millega parandatakse õiguskaitse kättesaadavust piiriüleste vaidluste korral, kehtestades sellistes vaidlustes antava tasuta õigusabi kohta ühised miinimumeeskirjad (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. veebruari 2012. aasta aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele nõukogu direktiivi 2003/8/EÜ (millega parandatakse õiguskaitse kättesaadavust piiriüleste vaidluste korral, kehtestades sellistes vaidlustes antava tasuta õigusabi kohta ühised miinimumeeskirjad) kohaldamise kohta (COM(2012)0071), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. veebruari 2012. aasta aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele nõukogu direktiivi 2003/8/EÜ (millega parandatakse õiguskaitse kättesaadavust piiriüleste vaidluste korral, kehtestades sellistes vaidlustes antava tasuta õigusabi kohta ühised miinimumeeskirjad) kohaldamise kohta (COM(2012)0071),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 47, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 47,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise õiguskaitse kättesaadavuse 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise õiguskaitse kättesaadavuse 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja siseturu- ning tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A7-0161/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja siseturu- ning tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A7-0161/2013),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 lõikes 3 on sätestatud, et isikule, kellel puuduvad piisavad vahendid, antakse tasuta õigusabi sellises ulatuses, mis tagab talle võimaluse kohtusse pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 lõikes 3 on sätestatud, et isikule, kellel puuduvad piisavad vahendid, antakse tasuta õigusabi sellises ulatuses, mis tagab talle võimaluse kohtusse pöörduda;

| B. | arvestades, et nõukogu direktiivi 2003/8/EÜ sätetega tagatakse, et piiriüleste vaidluste korral on kodanikel juurdepääs õiguskaitsele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nõukogu direktiivi 2003/8/EÜ sätetega tagatakse, et piiriüleste vaidluste korral on kodanikel juurdepääs õiguskaitsele;

| C. | arvestades, et kõnealuse direktiivi peamise sättega tagatakse, et õigusabist ei saa keelduda ainult sel põhjusel, et vaidlus on olemuselt piiriülene, ja iga liikmesriik säilitab küll oma õigusabisüsteemi, kuid peab avama selle isikutele teistest liikmesriikidest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kõnealuse direktiivi peamise sättega tagatakse, et õigusabist ei saa keelduda ainult sel põhjusel, et vaidlus on olemuselt piiriülene, ja iga liikmesriik säilitab küll oma õigusabisüsteemi, kuid peab avama selle isikutele teistest liikmesriikidest;

| D. | arvestades, et direktiiviga on sätestatud ka piiriülese õigusabi osutamise tingimused, mis on seotud eeskätt rahaliste vahenditega, vaidluse sisuga ja vaidluse piiriülese iseloomuga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et direktiiviga on sätestatud ka piiriülese õigusabi osutamise tingimused, mis on seotud eeskätt rahaliste vahenditega, vaidluse sisuga ja vaidluse piiriülese iseloomuga;

| E. | arvestades, et tasuta õigusabi tuleb anda ainult isikutele, kelle rahalised vahendid ei võimalda neile ilma niisuguse abita juurdepääsu õiguskaitsele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tasuta õigusabi tuleb anda ainult isikutele, kelle rahalised vahendid ei võimalda neile ilma niisuguse abita juurdepääsu õiguskaitsele;

| F. | arvestades, et neid vahendeid hinnatakse lähtuvalt kohtu asukoha liikmesriigis kehtivatest suunistest ning et mitmes liikmesriigis on kehtestatud kindlaksmääratud künnised; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et neid vahendeid hinnatakse lähtuvalt kohtu asukoha liikmesriigis kehtivatest suunistest ning et mitmes liikmesriigis on kehtestatud kindlaksmääratud künnised;

| G. | arvestades, et need künnised on liikmesriigiti suuresti erinevad ja isik, kes on ühes liikmesriigis tunnistatud tasuta õigusabi vajajaks, võib selleks teises liikmesriigis mitte kvalifitseeruda, ning arvestades, et direktiivi artikli 5 lõikes 4 seda probleemi teataval määral ka tunnistatakse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et need künnised on liikmesriigiti suuresti erinevad ja isik, kes on ühes liikmesriigis tunnistatud tasuta õigusabi vajajaks, võib selleks teises liikmesriigis mitte kvalifitseeruda, ning arvestades, et direktiivi artikli 5 lõikes 4 seda probleemi teataval määral ka tunnistatakse;

| H. | arvestades, et nende lahknevuste probleemi lahendamiseks tuleks kaaluda, kas kodanikul peaks olema lubatud taotleda tasuta õigusabi ka oma elukohariigis ja kas tema taotluse üle võiksid otsustada selle liikmesriigi ametiasutused; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et nende lahknevuste probleemi lahendamiseks tuleks kaaluda, kas kodanikul peaks olema lubatud taotleda tasuta õigusabi ka oma elukohariigis ja kas tema taotluse üle võiksid otsustada selle liikmesriigi ametiasutused;

| I. | arvestades, et olukorra lihtsustamiseks nii kodanike kui ka direktiivi kohaldavate ametiasutuste jaoks tuleks kodanikele anda võimalus piiriülese vaidluse korral tasuta õigusabi taotledes valida, kas taotlusega tegeleb elukohaliikmesriik või kohtu asukoha või otsuse täitmise liikmesriik; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et olukorra lihtsustamiseks nii kodanike kui ka direktiivi kohaldavate ametiasutuste jaoks tuleks kodanikele anda võimalus piiriülese vaidluse korral tasuta õigusabi taotledes valida, kas taotlusega tegeleb elukohaliikmesriik või kohtu asukoha või otsuse täitmise liikmesriik;

| J. | arvestades, et kui valikuvõimalus oleks olemas, saaksid liikmesriigid kohaldada oma kriteeriume, selle asemel et taotlus edasi suunata või viidata teise liikmesriigi tingimustele ja suunistele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kui valikuvõimalus oleks olemas, saaksid liikmesriigid kohaldada oma kriteeriume, selle asemel et taotlus edasi suunata või viidata teise liikmesriigi tingimustele ja suunistele;

| K. | arvestades, et kodanikud, kelle õigust tasuta õigusabile on nende elukohaliikmesriigis tunnistatud, võiksid saada selle kohta tõendi, mida tunnistaksid ka kohtu asukoha ja otsuse jõustamise liikmesriigi ametivõimud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kodanikud, kelle õigust tasuta õigusabile on nende elukohaliikmesriigis tunnistatud, võiksid saada selle kohta tõendi, mida tunnistaksid ka kohtu asukoha ja otsuse jõustamise liikmesriigi ametivõimud;

| L. | arvestades, et direktiiviga sätestatud piiriülene õigusabi hõlmab ka piiriüleste juhtudega kaasnevaid lisakulusid, nagu suuline ja kirjalik tõlge ning reisikulud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et direktiiviga sätestatud piiriülene õigusabi hõlmab ka piiriüleste juhtudega kaasnevaid lisakulusid, nagu suuline ja kirjalik tõlge ning reisikulud;

| M. | arvestades, et teave kodanikele kohtuasjade korral kättesaadava õigusabi kohta peab olema ühes Euroopa Liidu ametlikest keeltest, tagamaks kodanike teavitamise nende valikuvõimalustest neile arusaadavas keeles; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et teave kodanikele kohtuasjade korral kättesaadava õigusabi kohta peab olema ühes Euroopa Liidu ametlikest keeltest, tagamaks kodanike teavitamise nende valikuvõimalustest neile arusaadavas keeles;

| N. | arvestades, et 25. oktoobri 1980. aasta rahvusvahelise õiguskaitse kättesaadavuse Haagi konventsioon sisaldab rahvusvahelisel tasandil samalaadseid sätteid, kuid seda kohaldab 27st liikmesriigist üksnes 17; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 25. oktoobri 1980. aasta rahvusvahelise õiguskaitse kättesaadavuse Haagi konventsioon sisaldab rahvusvahelisel tasandil samalaadseid sätteid, kuid seda kohaldab 27st liikmesriigist üksnes 17;

| O. | arvestades, et ülejäänud liikmesriike tuleks seepärast julgustada konventsioonile alla kirjutama või seda ratifitseerima; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ülejäänud liikmesriike tuleks seepärast julgustada konventsioonile alla kirjutama või seda ratifitseerima;

Direktiivi 2003/8/EÜ kohaldamine

| 1. | tunnustab komisjoni aruande esitamise eest direktiivi 2003/8/EÜ kohaldamise kohta; |
| --- | --- |

1.

tunnustab komisjoni aruande esitamise eest direktiivi 2003/8/EÜ kohaldamise kohta;

| 2. | peab kahetsusväärseks, et komisjon ei käsitle eraldi Euroopa menetlusi, mille suhtes õigusabidirektiiv samuti kohaldatav on, näiteks Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetlust, hoolimata sellest, et direktiivi kohaldamist eespool nimetatud menetluse suhtes ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 oleks kindlasti võinud uurida; |
| --- | --- |

2.

peab kahetsusväärseks, et komisjon ei käsitle eraldi Euroopa menetlusi, mille suhtes õigusabidirektiiv samuti kohaldatav on, näiteks Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetlust, hoolimata sellest, et direktiivi kohaldamist eespool nimetatud menetluse suhtes ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 oleks kindlasti võinud uurida;

| 3. | märgib rahuloluga, et kõik liikmesriigid on selle direktiivi üle võtnud; ent märgib ka, et liikmesriigid tõlgendavad direktiivi reguleerimisala teatud punktides erinevalt; |
| --- | --- |

3.

märgib rahuloluga, et kõik liikmesriigid on selle direktiivi üle võtnud; ent märgib ka, et liikmesriigid tõlgendavad direktiivi reguleerimisala teatud punktides erinevalt;

| 4. | juhib tähelepanu asjaolule, et järgmise aruande tarbeks tuleks iga riigi kohta koguda andmeid juhtumite arvu ja nende teema kohta, et saada üksikasjalikum ja kõnekam ülevaade vahendi kasutamisest; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu asjaolule, et järgmise aruande tarbeks tuleks iga riigi kohta koguda andmeid juhtumite arvu ja nende teema kohta, et saada üksikasjalikum ja kõnekam ülevaade vahendi kasutamisest;

Teadlikkuse suurendamine õigusest tasuta õigusabile piiriülestes vaidlustes

| 5. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et direktiiviga antud õigustest on ilmselt teadlikud vaid vähesed kodanikud ja õigusala töötajad; |
| --- | --- |

5.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et direktiiviga antud õigustest on ilmselt teadlikud vaid vähesed kodanikud ja õigusala töötajad;

| 6. | palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta meetmeid, et suurendada teadlikkust õigusest tasuta õigusabile piiriülestes tsiviil- ja kaubandusvaidlustes, ning edendada sellega kodanike vaba liikumist; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta meetmeid, et suurendada teadlikkust õigusest tasuta õigusabile piiriülestes tsiviil- ja kaubandusvaidlustes, ning edendada sellega kodanike vaba liikumist;

| 7. | tunnustab Euroopa e-õiguskeskkonna portaali, Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku ja e-CODEXi (online andmevahetus e-õiguskeskkonnas) head toimimist ja eriti nõukogu direktiivis 2003/8/EÜ ettenähtud õigusabi taotlusvormide kättesaadavaks tegemist Euroopa e-õiguskeskkonnas; nõuab sellegipoolest suuremat selgust ning kõnealuste õigusabi taotlusvormide ja siseriiklike õigusabi taotlusvormide lihtsamat kättesaadavust kõikidel nimetatud platvormidel, sealhulgas selget ja praktilist teavet selle kohta, kuidas on eri liikmesriikides kõige otstarbekam piiriülestes tsiviil- ja kaubandusvaidlustes õigusabi taotleda; |
| --- | --- |

7.

tunnustab Euroopa e-õiguskeskkonna portaali, Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku ja e-CODEXi (online andmevahetus e-õiguskeskkonnas) head toimimist ja eriti nõukogu direktiivis 2003/8/EÜ ettenähtud õigusabi taotlusvormide kättesaadavaks tegemist Euroopa e-õiguskeskkonnas; nõuab sellegipoolest suuremat selgust ning kõnealuste õigusabi taotlusvormide ja siseriiklike õigusabi taotlusvormide lihtsamat kättesaadavust kõikidel nimetatud platvormidel, sealhulgas selget ja praktilist teavet selle kohta, kuidas on eri liikmesriikides kõige otstarbekam piiriülestes tsiviil- ja kaubandusvaidlustes õigusabi taotleda;

| 8. | palub ühtlasi komisjonil ja liikmesriikidel käivitada tõhus teavituskampaania, et jõuda suure arvu potentsiaalsete kasusaajate ning õigusala töötajateni; |
| --- | --- |

8.

palub ühtlasi komisjonil ja liikmesriikidel käivitada tõhus teavituskampaania, et jõuda suure arvu potentsiaalsete kasusaajate ning õigusala töötajateni;

| 9. | on arvamusel, et vähetuntud on ka muud Euroopa menetlused, näiteks Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetlus või Euroopa maksekäsumenetlus, ja et praeguse teavituspoliitika raames need ka märkimisväärset tuntust ei saavuta; |
| --- | --- |

9.

on arvamusel, et vähetuntud on ka muud Euroopa menetlused, näiteks Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetlus või Euroopa maksekäsumenetlus, ja et praeguse teavituspoliitika raames need ka märkimisväärset tuntust ei saavuta;

| 10. | juhib tähelepanu asjaolule, et teavet õigusabi kohta võib jagada uue tehnoloogia ja uute kommunikatsioonivahendite abil; soovitab seetõttu komisjonil ja liikmesriikidel kasutada mitmeid erinevaid kommunikatsioonikanaleid, sh internetipõhised kampaaniad ja interaktiivsed platvormid, nagu e-õiguskeskkonna portaal, kui kulutõhusaid vahendeid, mille abil kodanikeni jõuda; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu asjaolule, et teavet õigusabi kohta võib jagada uue tehnoloogia ja uute kommunikatsioonivahendite abil; soovitab seetõttu komisjonil ja liikmesriikidel kasutada mitmeid erinevaid kommunikatsioonikanaleid, sh internetipõhised kampaaniad ja interaktiivsed platvormid, nagu e-õiguskeskkonna portaal, kui kulutõhusaid vahendeid, mille abil kodanikeni jõuda;

| 11. | juhib tähelepanu asjaolule, et algatatud menetluste jätkuvuse tagamiseks on vaja parandada tasuta õigusabi tüüpvormide ajutist ja alalist säilitamist ja et see puudutab ka muid menetlusi, eelkõige väiksemate kohtuvaidluste menetlust ja Euroopa maksekäsumenetlust, ning et taotlusvormid peavad olema võrdselt ligipääsetavad kõikides keeltes, muu hulgas ka veebisaidil „Euroopa justiitsatlas tsiviilasjades” ja e-õiguskeskkonna portaalis; palub komisjonil selleks viivitamata meetmeid võtta; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu asjaolule, et algatatud menetluste jätkuvuse tagamiseks on vaja parandada tasuta õigusabi tüüpvormide ajutist ja alalist säilitamist ja et see puudutab ka muid menetlusi, eelkõige väiksemate kohtuvaidluste menetlust ja Euroopa maksekäsumenetlust, ning et taotlusvormid peavad olema võrdselt ligipääsetavad kõikides keeltes, muu hulgas ka veebisaidil „Euroopa justiitsatlas tsiviilasjades” ja e-õiguskeskkonna portaalis; palub komisjonil selleks viivitamata meetmeid võtta;

Pädeva õigustoetuse tagamine

| 12. | on seisukohal, et tuleks luua andmebaas selliste juristide kohta, kellel on piisav keeleoskus ja võrdleva õigusteaduse alased teadmised piiriüleste vaidluste lahendamiseks, ning et see aitaks määrata juhtumeid lahendama juristid, kes on selleks piisavalt pädevad; tunnustades kõnealuse valdkonna hea tava näitena olemasolevaid piiriüleseid õigusalaseid andmebaase, näiteks otsinguportaali juristide leidmiseks, nõuab siiski selliste vahendite edasiarendamist nende integreerimiseks e-õiguskeskkonna portaali juristide andmebaasi; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et tuleks luua andmebaas selliste juristide kohta, kellel on piisav keeleoskus ja võrdleva õigusteaduse alased teadmised piiriüleste vaidluste lahendamiseks, ning et see aitaks määrata juhtumeid lahendama juristid, kes on selleks piisavalt pädevad; tunnustades kõnealuse valdkonna hea tava näitena olemasolevaid piiriüleseid õigusalaseid andmebaase, näiteks otsinguportaali juristide leidmiseks, nõuab siiski selliste vahendite edasiarendamist nende integreerimiseks e-õiguskeskkonna portaali juristide andmebaasi;

| 13. | soovitab võtta kasutusele spetsiaalsed koolituskavad juristide piiriülese pädevuse suurendamiseks, pöörates eriti tähelepanu keelekursustele ja võrdlevale õigusteadusele; kutsub komisjoni üles toetama koos liikmesriikidega erikoolitust, mis on suunatud õigusabi pakkuvatele juristidele; |
| --- | --- |

13.

soovitab võtta kasutusele spetsiaalsed koolituskavad juristide piiriülese pädevuse suurendamiseks, pöörates eriti tähelepanu keelekursustele ja võrdlevale õigusteadusele; kutsub komisjoni üles toetama koos liikmesriikidega erikoolitust, mis on suunatud õigusabi pakkuvatele juristidele;

| 14. | märgib, et õigusabi ja koolitused tähendavad liikmesriikidele kulutusi ja et praeguses majanduslikus olukorras võib nende rahastamine paljudes liikmesriikides piiratud olla; palub seetõttu Euroopa Komisjonil näha võimaluse korral liikmesriikidele ette rahastamine, et tagada järjepidev ja kõrgel tasemel õigusalane koolitus piiriülese õigusabi kohta tsiviil- ja kaubandusvaidlustes; |
| --- | --- |

14.

märgib, et õigusabi ja koolitused tähendavad liikmesriikidele kulutusi ja et praeguses majanduslikus olukorras võib nende rahastamine paljudes liikmesriikides piiratud olla; palub seetõttu Euroopa Komisjonil näha võimaluse korral liikmesriikidele ette rahastamine, et tagada järjepidev ja kõrgel tasemel õigusalane koolitus piiriülese õigusabi kohta tsiviil- ja kaubandusvaidlustes;

Direktiivi kohaldamise selgus kodanike jaoks

| 15. | rõhutab, et kohaldamismenetlus peab olema lihtne, tagades kodanikele võimaluse taotleda mis tahes juhtumi puhul õigusabi ilma juristi abita; pooldab sellist menetlust alustavate kodanike automaatset teavitamist Euroopa e-õiguskeskkonna portaali olemasolust, et tagada nende parem informeeritus; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et kohaldamismenetlus peab olema lihtne, tagades kodanikele võimaluse taotleda mis tahes juhtumi puhul õigusabi ilma juristi abita; pooldab sellist menetlust alustavate kodanike automaatset teavitamist Euroopa e-õiguskeskkonna portaali olemasolust, et tagada nende parem informeeritus;

| 16. | peab soovitavaks määrata olemasolevaid riiklikke õigusabisüsteeme silmas pidades üks asutus, mis vastutaks piiriülese tasuta õigusabi eest ja millel oleks igas liikmesriigis kontor, mis tegeleks tasuta õigusabi taotluste vastuvõtmise ja edastamisega; |
| --- | --- |

16.

peab soovitavaks määrata olemasolevaid riiklikke õigusabisüsteeme silmas pidades üks asutus, mis vastutaks piiriülese tasuta õigusabi eest ja millel oleks igas liikmesriigis kontor, mis tegeleks tasuta õigusabi taotluste vastuvõtmise ja edastamisega;

| 17. | on arvamusel, et tasuta õigusabi saamise majanduslike kriteeriumide kehtestamiseks tuleks rohkem tähelepanu pöörata erinevale elukallidusele liikmesriikides ning täpsustada, kuidas nende erinevustega arvestada tuleb; |
| --- | --- |

17.

on arvamusel, et tasuta õigusabi saamise majanduslike kriteeriumide kehtestamiseks tuleks rohkem tähelepanu pöörata erinevale elukallidusele liikmesriikides ning täpsustada, kuidas nende erinevustega arvestada tuleb;

| 18. | soovitab anda taotlejatele võimaluse valida, kas taotleda tasuta õigusabi elukohaliikmesriigis või kohtu asukoha liikmesriigis või otsuse täitmise liikmesriigis; märgib, et niisuguse korra puhul saaksid iga liikmesriigi ametiasutused taotluse üle otsustamisel kohaldada oma kriteeriume; |
| --- | --- |

18.

soovitab anda taotlejatele võimaluse valida, kas taotleda tasuta õigusabi elukohaliikmesriigis või kohtu asukoha liikmesriigis või otsuse täitmise liikmesriigis; märgib, et niisuguse korra puhul saaksid iga liikmesriigi ametiasutused taotluse üle otsustamisel kohaldada oma kriteeriume;

| 19. | teeb ettepaneku, et kui elukohaliikmesriik otsustab anda tasuta õigusabi ja kinnitab seda ühise tõendiga, tunnistaks seda otsust ka kohtu asukoha või otsuse täitmise liikmesriik; |
| --- | --- |

19.

teeb ettepaneku, et kui elukohaliikmesriik otsustab anda tasuta õigusabi ja kinnitab seda ühise tõendiga, tunnistaks seda otsust ka kohtu asukoha või otsuse täitmise liikmesriik;

| 20. | soovitab, et õigusabi raames kaetavad kulud hõlmaksid ka kulusid, mis on seotud kohustusliku ilmumisega taotlust hindava kohtuniku või muu ametniku ette; |
| --- | --- |

20.

soovitab, et õigusabi raames kaetavad kulud hõlmaksid ka kulusid, mis on seotud kohustusliku ilmumisega taotlust hindava kohtuniku või muu ametniku ette;

| 21. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu kaitset vajavatele elanikkonnarühmadele, kelle vajadusi tuleb vastavalt arvesse võtta; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu kaitset vajavatele elanikkonnarühmadele, kelle vajadusi tuleb vastavalt arvesse võtta;

| 22. | palub komisjonil esitada eelöeldut arvestav ettepanek direktiivi muutmiseks, et piiriülesele õigusabile oleks võimalik kehtestada ühtsed kõrgemad standardid; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil esitada eelöeldut arvestav ettepanek direktiivi muutmiseks, et piiriülesele õigusabile oleks võimalik kehtestada ühtsed kõrgemad standardid;

Õigusabi muude vormide edendamine

| 23. | julgustab liikmesriike looma tõhusamaid süsteeme koostööks riigiasutuste ja valitsusväliste organisatsioonide vahel, et teha õigusabi ja õigusnõustamine kodanikele paremini kättesaadavaks; |
| --- | --- |

23.

julgustab liikmesriike looma tõhusamaid süsteeme koostööks riigiasutuste ja valitsusväliste organisatsioonide vahel, et teha õigusabi ja õigusnõustamine kodanikele paremini kättesaadavaks;

| 24. | teeb ettepaneku luua liikmesriikide kohtute vaheline teavitussüsteem, et ühes liikmesriigis esitatud õigusabitaotlust tunnustataks teistes liikmesriikides; |
| --- | --- |

24.

teeb ettepaneku luua liikmesriikide kohtute vaheline teavitussüsteem, et ühes liikmesriigis esitatud õigusabitaotlust tunnustataks teistes liikmesriikides;

| 25. | soovitab samuti rohkem koostööd teha komisjoni, liikmesriikide ja õigusvaldkonna selliste kutseühingute ja -organisatsioonide vahel nagu Euroopa Advokatuuride ja Õigusliitude Nõukogu ning liikmesriikide advokatuurid ja õigusliidud; |
| --- | --- |

25.

soovitab samuti rohkem koostööd teha komisjoni, liikmesriikide ja õigusvaldkonna selliste kutseühingute ja -organisatsioonide vahel nagu Euroopa Advokatuuride ja Õigusliitude Nõukogu ning liikmesriikide advokatuurid ja õigusliidud;

| 26. | väljendab heameelt arvukate algatuste üle, mis on osutunud parimate tavade heaks näiteks tasuta õigusabi valdkonnas, sealhulgas üldsuse huvides tasuta tegutsevad agentuurid ja õiguskliinikud; |
| --- | --- |

26.

väljendab heameelt arvukate algatuste üle, mis on osutunud parimate tavade heaks näiteks tasuta õigusabi valdkonnas, sealhulgas üldsuse huvides tasuta tegutsevad agentuurid ja õiguskliinikud;

| 27. | kehutab liikmesriike tagama võimalikult lihtsa juurdepääsu menetluseelsele õigusabile, sh vaidluste lahendamise alternatiivsetele meetoditele, mis on sageli kulutõhusamad ja vähem aeganõudvad kui kohtumenetlus; |
| --- | --- |

27.

kehutab liikmesriike tagama võimalikult lihtsa juurdepääsu menetluseelsele õigusabile, sh vaidluste lahendamise alternatiivsetele meetoditele, mis on sageli kulutõhusamad ja vähem aeganõudvad kui kohtumenetlus;

Õigusabi rahvusvahelised aspektid

| 28. | palub, et liikmesriigid, kes ei ole veel allkirjastanud ja/või ratifitseerinud rahvusvahelise õiguskaitse kättesaadavuse 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooni, teeksid seda, kuna see parandab kodanike juurdepääsu õiguskaitsele väljaspool Euroopa Liitu; |
| --- | --- |

28.

palub, et liikmesriigid, kes ei ole veel allkirjastanud ja/või ratifitseerinud rahvusvahelise õiguskaitse kättesaadavuse 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooni, teeksid seda, kuna see parandab kodanike juurdepääsu õiguskaitsele väljaspool Euroopa Liitu;

o

o o

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikidele. |
| --- | --- |

29.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikidele.

---

(1)  EÜT L 26, 31.1.2003, lk 41.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/16

---

P7_TA(2013)0245

Organiseeritud kuritegevus, korruptsioon ja rahapesu

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta resolutsioon organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu kohta ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (vahearuanne) (2012/2117(INI))

(2016/C 065/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2012. aasta otsust organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjoni moodustamise, volituste, liikmete arvu ja ametiaja kohta, mis võeti vastu vastavalt kodukorra artiklile 184, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2012. aasta otsust organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjoni moodustamise, volituste, liikmete arvu ja ametiaja kohta, mis võeti vastu vastavalt kodukorra artiklile 184,

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta otsust pikendada organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjoni mandaati 30. septembrini 2013, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta otsust pikendada organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjoni mandaati 30. septembrini 2013,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3, Euroopa Liidu toimimise lepingu III osa V jaotise artiklit 67, 4. peatükki (artiklid 82–86) ja 5. peatükki (artiklid 87–89) ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 5, 6, 8, 32, 38, 41, VI jaotist (artiklid 47–50) ja artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3, Euroopa Liidu toimimise lepingu III osa V jaotise artiklit 67, 4. peatükki (artiklid 82–86) ja 5. peatükki (artiklid 87–89) ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 5, 6, 8, 32, 38, 41, VI jaotist (artiklid 47–50) ja artiklit 52,

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi organiseeritud ja rasket rahvusvahelist kuritegevust käsitleva ELi poliitikatsükli kujundamise ja rakendamise kohta, mille raames algatatakse mitmeaastane protsess eesmärgiga võidelda liikmesriikide, ELi ja kolmandate riikide optimaalse koostöö kaudu sidusal viisil kõige olulisemate kuritegevuse ohtudega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi organiseeritud ja rasket rahvusvahelist kuritegevust käsitleva ELi poliitikatsükli kujundamise ja rakendamise kohta, mille raames algatatakse mitmeaastane protsess eesmärgiga võidelda liikmesriikide, ELi ja kolmandate riikide optimaalse koostöö kaudu sidusal viisil kõige olulisemate kuritegevuse ohtudega,

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi ELi prioriteetide kehtestamise kohta võitluseks organiseeritud kuritegevusega aastatel 2011–2013, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi ELi prioriteetide kehtestamise kohta võitluseks organiseeritud kuritegevusega aastatel 2011–2013,

| — | võttes arvesse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala käsitlevat Stockholmi programmi (1), komisjoni teatist „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa kodanikele: Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava” (COM(2010)0171) ning komisjoni teatist „ELi sisejulgeoleku strateegia toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas” (COM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala käsitlevat Stockholmi programmi (1), komisjoni teatist „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa kodanikele: Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava” (COM(2010)0171) ning komisjoni teatist „ELi sisejulgeoleku strateegia toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas” (COM(2010)0673),

| — | võttes arvesse ELi uimastistrateegiat (2005–2012) ja ELi narkootikumidealast tegevuskava (2009–2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi uimastistrateegiat (2005–2012) ja ELi narkootikumidealast tegevuskava (2009–2012),

| — | võttes arvesse rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni, mis võeti vastu ÜRO Peaassambleel 15. novembril 2000 (resolutsioon 55/25) ja avati allkirjastamiseks Palermos 12. detsembril 2000, ning vastavaid protokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni, mis võeti vastu ÜRO Peaassambleel 15. novembril 2000 (resolutsioon 55/25) ja avati allkirjastamiseks Palermos 12. detsembril 2000, ning vastavaid protokolle,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastast konventsiooni (UNCAC), mis avati allkirjastamiseks Meridas 9. detsembril 2003, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastast konventsiooni (UNCAC), mis avati allkirjastamiseks Meridas 9. detsembril 2003,

| — | võttes arvesse narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastast ÜRO konventsiooni (resolutsioon 1988/8), mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 20. detsembril 1988 ning mis oli allkirjastamiseks avatud Viinis alates 20. detsembrist 1988 kuni 28. veebruarini 1989 ning seejärel New Yorgis 20. detsembrini 1989, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastast ÜRO konventsiooni (resolutsioon 1988/8), mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 20. detsembril 1988 ning mis oli allkirjastamiseks avatud Viinis alates 20. detsembrist 1988 kuni 28. veebruarini 1989 ning seejärel New Yorgis 20. detsembrini 1989,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise konventsiooni ja korruptsiooni tsiviilõiguslike aspektide konventsiooni, mis avati allkirjastamiseks Strasbourgis vastavalt 27. jaanuaril ja 4. novembril 1999, ning resolutsioone (98) 7 ja (99) 5, mille võttis vastu Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee vastavalt 5. mail 1998 ja 1. mail 1999 ja millega asutati korruptsioonivastane riikide ühendus (GRECO), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise konventsiooni ja korruptsiooni tsiviilõiguslike aspektide konventsiooni, mis avati allkirjastamiseks Strasbourgis vastavalt 27. jaanuaril ja 4. novembril 1999, ning resolutsioone (98) 7 ja (99) 5, mille võttis vastu Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee vastavalt 5. mail 1998 ja 1. mail 1999 ja millega asutati korruptsioonivastane riikide ühendus (GRECO),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 1997. aasta õigusakti, millega kehtestatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli K.3 punkti 2 alapunkti c alusel korruptsiooni vastast võitlust käsitlev konventsioon, millesse on kaasatud Euroopa ühenduste või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikud (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 1997. aasta õigusakti, millega kehtestatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli K.3 punkti 2 alapunkti c alusel korruptsiooni vastast võitlust käsitlev konventsioon, millesse on kaasatud Euroopa ühenduste või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikud (2),

| — | võttes arvesse OECD rahvusvahelistes äritehingutes välisriigi ametiisikutele altkäemaksu andmise vastu võitlemise konventsiooni, mis avati allkirjastamiseks Pariisis 17. detsembril 1997, ja järgnevaid lisasid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD rahvusvahelistes äritehingutes välisriigi ametiisikutele altkäemaksu andmise vastu võitlemise konventsiooni, mis avati allkirjastamiseks Pariisis 17. detsembril 1997, ja järgnevaid lisasid,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu konventsiooni rahapesu ning kriminaaltulu avastamise, arestimise ja konfiskeerimise ning terrorismi rahastamise kohta, mis avati allkirjastamiseks Varssavis 16. mail 2005, ja Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee 13. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni CM/Res(2010)12 rahapesu tõkestamise meetmeid hindava eksperdikomitee põhikirja kohta (MONEYVAL), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu konventsiooni rahapesu ning kriminaaltulu avastamise, arestimise ja konfiskeerimise ning terrorismi rahastamise kohta, mis avati allkirjastamiseks Varssavis 16. mail 2005, ja Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee 13. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni CM/Res(2010)12 rahapesu tõkestamise meetmeid hindava eksperdikomitee põhikirja kohta (MONEYVAL),

| — | võttes arvesse rahapesuvastase töökonna 40 soovitust ja 9 erisoovitust rahapesu ja terrorismi rahastamise ja leviku vastu võitlemiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahapesuvastase töökonna 40 soovitust ja 9 erisoovitust rahapesu ja terrorismi rahastamise ja leviku vastu võitlemiseks,

| — | võttes arvesse Baseli pangajärelevalve komitee tööd, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Baseli pangajärelevalve komitee tööd,

| — | võttes arvesse nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta raamotsust 2008/841/JSK organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta raamotsust 2008/841/JSK organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kohta (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. juuni 2001. aasta raamotsust 2001/500/JSK, milles käsitletakse rahapesu ning kuriteovahendite ja kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemist, uurimist, blokeerimist, arestimist ja konfiskeerimist (4), nõukogu 22. juuli 2003. aasta raamotsust 2003/577/JSK vara või tõendite arestimise otsuste täitmise kohta Euroopa Liidus (5), nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsust 2005/212/JSK, mis käsitleb kuritegevusega seotud tulu, kuriteovahendite ja omandi konfiskeerimist (6), ning nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta raamotsust 2006/783/JSK konfiskeerimisotsuste suhtes vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 2001. aasta raamotsust 2001/500/JSK, milles käsitletakse rahapesu ning kuriteovahendite ja kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemist, uurimist, blokeerimist, arestimist ja konfiskeerimist (4), nõukogu 22. juuli 2003. aasta raamotsust 2003/577/JSK vara või tõendite arestimise otsuste täitmise kohta Euroopa Liidus (5), nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsust 2005/212/JSK, mis käsitleb kuritegevusega seotud tulu, kuriteovahendite ja omandi konfiskeerimist (6), ning nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta raamotsust 2006/783/JSK konfiskeerimisotsuste suhtes vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta (7),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 2007. aasta otsust 2007/845/JSK, mis käsitleb kriminaaltulu jälitamise talituste vahelist koostööd kuritegelikul teel saadud tulu või kuritegevusega seotud muu vara jälitamise ja tuvastamise valdkonnas (8), ja võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 kohaselt esitatud komisjoni aruannet COM(2011)0176, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 2007. aasta otsust 2007/845/JSK, mis käsitleb kriminaaltulu jälitamise talituste vahelist koostööd kuritegelikul teel saadud tulu või kuritegevusega seotud muu vara jälitamise ja tuvastamise valdkonnas (8), ja võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 kohaselt esitatud komisjoni aruannet COM(2011)0176,

| — | võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (9) ja seda muutvaid akte, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (9) ja seda muutvaid akte,

| — | võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/465/JSK ühiste uurimisrühmade kohta (10) ja komisjoni aruannet nimetatud raamotsuse ülevõtmise kohta (COM(2004)0858), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/465/JSK ühiste uurimisrühmade kohta (10) ja komisjoni aruannet nimetatud raamotsuse ülevõtmise kohta (COM(2004)0858),

| — | võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/902/JSK, millega luuakse Euroopa kriminaalpreventsiooni võrgustik (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/902/JSK, millega luuakse Euroopa kriminaalpreventsiooni võrgustik (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (12), ja komisjoni teatist „Inimkaubanduse kaotamist käsitlev ELi strateegia aastateks 2012–2016” (COM(2012)0286), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (12), ja komisjoni teatist „Inimkaubanduse kaotamist käsitlev ELi strateegia aastateks 2012–2016” (COM(2012)0286),

| — | võttes arvesse põhiõiguste hartat ning tõsiasja, et inimkaubanduse- ja migratsioonijuhtumitega seotud laste parimad huvid peaksid alati olema esmasel kohal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiõiguste hartat ning tõsiasja, et inimkaubanduse- ja migratsioonijuhtumitega seotud laste parimad huvid peaksid alati olema esmasel kohal,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (14) ning komisjoni aruannet eespool nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi rakendamise kohta (COM(2012)0168), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (14) ning komisjoni aruannet eespool nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi rakendamise kohta (COM(2012)0168),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1889/2005 ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha kontrollimise kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1889/2005 ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha kontrollimise kohta (15),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 273/2004 narkootikumide lähteainete kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 273/2004 narkootikumide lähteainete kohta (16),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1781/2006 raha ülekandmisel edastatava maksjaga seotud teabe kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1781/2006 raha ülekandmisel edastatava maksjaga seotud teabe kohta (17),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2003. aasta raamotsust 2003/568/JSK korruptsioonivastase võitluse kohta erasektoris (18) ning komisjoni aruannet nõukogule, mis põhineb selle raamotsuse artiklil 9 (COM(2007)0328), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2003. aasta raamotsust 2003/568/JSK korruptsioonivastase võitluse kohta erasektoris (18) ning komisjoni aruannet nõukogule, mis põhineb selle raamotsuse artiklil 9 (COM(2007)0328),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (19), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta ning nende järgnevaid muudatusi (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (19), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta ning nende järgnevaid muudatusi (20),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (21),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut COM(2013)0045 finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut COM(2013)0045 finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut COM(2012)0085 võtta vastu direktiiv kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut COM(2012)0085 võtta vastu direktiiv kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut COM(2010)0517, milles käsitletakse infosüsteemide vastu suunatud ründeid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2005/222/JSK, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut COM(2010)0517, milles käsitletakse infosüsteemide vastu suunatud ründeid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2005/222/JSK,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseks” (COM(2012)0722), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseks” (COM(2012)0722),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi sisejulgeoleku strateegia rakendamise esimene aastaaruanne” (COM(2011)0790), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi sisejulgeoleku strateegia rakendamise esimene aastaaruanne” (COM(2011)0790),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Võitlus kuritegevusega digitaalajastul: küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse loomine” (COM(2012)0140), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Võitlus kuritegevusega digitaalajastul: küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse loomine” (COM(2012)0140),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Interneti hasartmängusid käsitleva tervikliku Euroopa raamistiku suunas” (COM(2012)0596), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Interneti hasartmängusid käsitleva tervikliku Euroopa raamistiku suunas” (COM(2012)0596),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Kuritegevuse näitajate hindamine Euroopa Liidus: statistikat käsitlev tegevuskava aastateks 2011–2015” (COM(2011)0713), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Kuritegevuse näitajate hindamine Euroopa Liidus: statistikat käsitlev tegevuskava aastateks 2011–2015” (COM(2011)0713),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule konkreetsete viiside kohta, kuidas tugevdada võitlust maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastu, sealhulgas seoses kolmandate riikidega (COM(2012)0351), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule konkreetsete viiside kohta, kuidas tugevdada võitlust maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastu, sealhulgas seoses kolmandate riikidega (COM(2012)0351),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi kriminaalpoliitika suunas: kriminaalõigus Euroopa Liidu poliitika rakendamise teenistuses” (COM(2011)0573), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi kriminaalpoliitika suunas: kriminaalõigus Euroopa Liidu poliitika rakendamise teenistuses” (COM(2011)0573),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2011. aasta aruannet nõukogule korra kohta, mille alusel Euroopa Liit osaleb Euroopa Nõukogu korruptsioonivastases riikide ühenduses (GRECO) (COM(2011)0307), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2011. aasta aruannet nõukogule korra kohta, mille alusel Euroopa Liit osaleb Euroopa Nõukogu korruptsioonivastases riikide ühenduses (GRECO) (COM(2011)0307),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Organiseeritud kuritegevusest saadud tulu: meetmed kuritegevuse mittetasuvaks muutmisel” (COM(2008)0766), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Organiseeritud kuritegevusest saadud tulu: meetmed kuritegevuse mittetasuvaks muutmisel” (COM(2008)0766),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile organiseeritud kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemise kohta finantssektoris (COM(2004)0262), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile organiseeritud kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemise kohta finantssektoris (COM(2004)0262),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. juuni 2007. aasta soovitust 2007/425/EÜ, millega määratakse kindlaks meetmed nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) täitmise tagamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. juuni 2007. aasta soovitust 2007/425/EÜ, millega määratakse kindlaks meetmed nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) täitmise tagamiseks,

| — | võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni maksunduse ja arengu kohta – koostöö arenguriikidega hea valitsemistava edendamiseks maksundusküsimustes (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni maksunduse ja arengu kohta – koostöö arenguriikidega hea valitsemistava edendamiseks maksundusküsimustes (22),

| — | võttes arvesse oma 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi jõupingutuste kohta korruptsiooniga võitlemisel (23), 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse kohta Euroopa Liidus (24) ja 22. mai 2012. aasta resolutsiooni ELi lähenemisviisi kohta kriminaalõigusele (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi jõupingutuste kohta korruptsiooniga võitlemisel (23), 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse kohta Euroopa Liidus (24) ja 22. mai 2012. aasta resolutsiooni ELi lähenemisviisi kohta kriminaalõigusele (25),

| — | võttes arvesse oma 17. novembri 2011. aasta resolutsiooni ebaseadusliku kalapüügi vastase võitluse kohta globaalsel tasandil ja ELi rolli kohta (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. novembri 2011. aasta resolutsiooni ebaseadusliku kalapüügi vastase võitluse kohta globaalsel tasandil ja ELi rolli kohta (26),

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni võistluste tulemuste kokkuleppimise ja korruptsiooni kohta spordis (27), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni võistluste tulemuste kokkuleppimise ja korruptsiooni kohta spordis (27),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni soovitustega Euroopa Komisjonile Euroopa Liidu haldusmenetlusõiguse kohta (28), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni soovitustega Euroopa Komisjonile Euroopa Liidu haldusmenetlusõiguse kohta (28),

| — | võttes arvesse oma 7. juuni 2005. aasta resolutsiooni, mis sisaldab Euroopa Parlamendi soovitust Euroopa Ülemkogule ja nõukogule võitluse kohta terrorismi rahastamisega (29), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuni 2005. aasta resolutsiooni, mis sisaldab Euroopa Parlamendi soovitust Euroopa Ülemkogule ja nõukogule võitluse kohta terrorismi rahastamisega (29),

| — | võttes arvesse Europoli raske ja organiseeritud kuritegevuse ohtude 2013. aasta hinnangut (SOCTA), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Europoli raske ja organiseeritud kuritegevuse ohtude 2013. aasta hinnangut (SOCTA),

| — | võttes arvesse oma 21. mai 2013. aasta resolutsiooni maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise ja maksuparadiiside vastase võitluse kohta (30), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. mai 2013. aasta resolutsiooni maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise ja maksuparadiiside vastase võitluse kohta (30),

| — | võttes arvesse avalike arutelude, töödokumentide teemal toimunud arutelude ja kõrgetasemeliste isikutega arvamuste vahetuse järeldusi ning parlamendi organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjoni delegatsioonide korraldatud missioonide järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse avalike arutelude, töödokumentide teemal toimunud arutelude ja kõrgetasemeliste isikutega arvamuste vahetuse järeldusi ning parlamendi organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjoni delegatsioonide korraldatud missioonide järeldusi,

| — | võttes arvesse liikmesriikide parlamentidele saadetud küsimustikele saadud vastuseid nende rolli ja kogemuste kohta organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastase võitluse valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liikmesriikide parlamentidele saadetud küsimustikele saadud vastuseid nende rolli ja kogemuste kohta organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastase võitluse valdkonnas,

| — | võttes arvesse temaatilisi arvamusi, mille esitasid Ayala Sender, Díaz de Mera García Consuegra, McClarkin ja Mitchell organiseeritud kuritegevuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse temaatilisi arvamusi, mille esitasid Ayala Sender, Díaz de Mera García Consuegra, McClarkin ja Mitchell organiseeritud kuritegevuse kohta,

| — | võttes arvesse temaatilisi arvamusi, mille esitasid de Jong, Gabriel, Skylakakis ja Weiler korruptsiooni kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse temaatilisi arvamusi, mille esitasid de Jong, Gabriel, Skylakakis ja Weiler korruptsiooni kohta,

| — | võttes arvesse temaatilisi arvamusi, mille esitasid Borghezio ja Tavares rahapesu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse temaatilisi arvamusi, mille esitasid Borghezio ja Tavares rahapesu kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjoni vahearuannet (A7-0175/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjoni vahearuannet (A7-0175/2013),

Organiseeritud kuritegevus, korruptsioon ja rahapesu

| A. | arvestades, et organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjonile (CRIM) anti volitus uurida parimatele kättesaadavatele ohuhinnangutele tuginedes organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ulatust ning esitada asjakohased meetmed, millega EL saaks neid ohte ära hoida ja käsitleda ning nendega rahvusvahelisel, Euroopa ja riikide tasandil võidelda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjonile (CRIM) anti volitus uurida parimatele kättesaadavatele ohuhinnangutele tuginedes organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ulatust ning esitada asjakohased meetmed, millega EL saaks neid ohte ära hoida ja käsitleda ning nendega rahvusvahelisel, Euroopa ja riikide tasandil võidelda;

| B. | arvestades, et tavapärased kuritegelikud organisatsioonid on oma tegevusulatust järk-järgult laiendanud rahvusvahelisel tasandil, kasutades ära Euroopa Liidu sisepiiride avamist ning majandusliku globaliseerumise ja uute tehnoloogialahenduste pakutavaid võimalusi ning sõlmides tihedamaid liite kuritegelike rühmitustega teistest riikidest (näiteks Lõuna-Ameerika narkokartellide ja vene keelt kõnelevate organiseeritud kuritegelike rühmitustega), et jagada omavahel turge ja mõjupiirkondi; arvestades, et kuritegelikud rühmitused mitmekesistavad oma tegevust üha rohkem ning sidemed arenevad uimastiäri, inimkaubanduse, ebaseadusliku sisserände hõlbustamise ja relvakaubanduse vahel; arvestades, et terroristide ja organiseeritud kuritegevuse vaheline side on muutumas aina lahutamatumaks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tavapärased kuritegelikud organisatsioonid on oma tegevusulatust järk-järgult laiendanud rahvusvahelisel tasandil, kasutades ära Euroopa Liidu sisepiiride avamist ning majandusliku globaliseerumise ja uute tehnoloogialahenduste pakutavaid võimalusi ning sõlmides tihedamaid liite kuritegelike rühmitustega teistest riikidest (näiteks Lõuna-Ameerika narkokartellide ja vene keelt kõnelevate organiseeritud kuritegelike rühmitustega), et jagada omavahel turge ja mõjupiirkondi; arvestades, et kuritegelikud rühmitused mitmekesistavad oma tegevust üha rohkem ning sidemed arenevad uimastiäri, inimkaubanduse, ebaseadusliku sisserände hõlbustamise ja relvakaubanduse vahel; arvestades, et terroristide ja organiseeritud kuritegevuse vaheline side on muutumas aina lahutamatumaks;

| C. | arvestades, et ülemaailmne majanduskriis soosib teatud isikute suuremat ebaseaduslikku tegevust ja lisaks viib uute organiseeritud kuritegevuse liikide tekkimiseni, nagu pettused ja korruptsioon elukutselise spordi valdkonnas, selliste igapäevaste tarbekaupade nagu toiduainete ja ravimite võltsimine, ebaseaduslik odava tööjõuga kauplemine ja inimkaubandus; arvestades, et organiseeritud kuritegevuse, pettuste ja rahapesu imbumisel seaduslikku majandusse on laastav mõju liikmesriikidele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ülemaailmne majanduskriis soosib teatud isikute suuremat ebaseaduslikku tegevust ja lisaks viib uute organiseeritud kuritegevuse liikide tekkimiseni, nagu pettused ja korruptsioon elukutselise spordi valdkonnas, selliste igapäevaste tarbekaupade nagu toiduainete ja ravimite võltsimine, ebaseaduslik odava tööjõuga kauplemine ja inimkaubandus; arvestades, et organiseeritud kuritegevuse, pettuste ja rahapesu imbumisel seaduslikku majandusse on laastav mõju liikmesriikidele;

| D. | arvestades, et vaid harvadel juhtudel ei ole organiseeritud kuritegevusega tegelevatel rühmitustel piiriülest mõõdet ning see on suurim nähtamatu oht Euroopa elanike turvalisusele ja heaolule, sest kodanikke ei ole teavitatud piiriülese kuritegevuse järsust tõusust või riiklike õiguskaitseorganite suutmatusest sellega võidelda mujal kui riigisiseselt; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vaid harvadel juhtudel ei ole organiseeritud kuritegevusega tegelevatel rühmitustel piiriülest mõõdet ning see on suurim nähtamatu oht Euroopa elanike turvalisusele ja heaolule, sest kodanikke ei ole teavitatud piiriülese kuritegevuse järsust tõusust või riiklike õiguskaitseorganite suutmatusest sellega võidelda mujal kui riigisiseselt;

| E. | arvestades, et täheldatakse üha suuremat kalduvust vastastikusele abistamisele eri kuritegelike organisatsioonide vahel, kellel õnnestub nii oma rahvusvaheliste struktuuride ja tegevuse mitmekesistamise abil ületada keelebarjäär ja rahvuslikud või ärihuvid, et koonduda ühistesse salakaubavoogudesse, vähendada kulusid ja suurendada kasumit ülemaailmse majanduskriisi ajal; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et täheldatakse üha suuremat kalduvust vastastikusele abistamisele eri kuritegelike organisatsioonide vahel, kellel õnnestub nii oma rahvusvaheliste struktuuride ja tegevuse mitmekesistamise abil ületada keelebarjäär ja rahvuslikud või ärihuvid, et koonduda ühistesse salakaubavoogudesse, vähendada kulusid ja suurendada kasumit ülemaailmse majanduskriisi ajal;

| F. | arvestades, et Europoli aruandes SOCTA 2013 hinnatakse, et Euroopa Liidus tegutseb vähemalt 3 600 kuritegelikku organisatsiooni, tunnistades, et nende üks levinumaid omadusi on selliste organisatsioonide vahelise võrgustiku ja koostöö lähenemisviis, nende tugev kohalolu seaduslikus majandusstruktuuris rahvusvahelisel tasandil, nende organisatsioonide, eriti suuremate organisatsioonide kalduvus tegeleda samaaegselt eri liiki kuritegudega, ja asjaolu, et ligi 70 % organisatsioonidest on haruesindused eri riikides, mis näitab selle nähtuse piiriülest olemust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Europoli aruandes SOCTA 2013 hinnatakse, et Euroopa Liidus tegutseb vähemalt 3 600 kuritegelikku organisatsiooni, tunnistades, et nende üks levinumaid omadusi on selliste organisatsioonide vahelise võrgustiku ja koostöö lähenemisviis, nende tugev kohalolu seaduslikus majandusstruktuuris rahvusvahelisel tasandil, nende organisatsioonide, eriti suuremate organisatsioonide kalduvus tegeleda samaaegselt eri liiki kuritegudega, ja asjaolu, et ligi 70 % organisatsioonidest on haruesindused eri riikides, mis näitab selle nähtuse piiriülest olemust;

| G. | arvestades, et vaesus soodustab organiseeritud kuritegevuse võimalikkust, sest kuritegelikud organisatsioonid kasutavad vaesust ära; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vaesus soodustab organiseeritud kuritegevuse võimalikkust, sest kuritegelikud organisatsioonid kasutavad vaesust ära;

| H. | arvestades, et on hädavajalik likvideerida vaesus ja parandada inimeste juurdepääsu tööhõivele ja sotsiaalkaitsele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et on hädavajalik likvideerida vaesus ja parandada inimeste juurdepääsu tööhõivele ja sotsiaalkaitsele;

| I. | arvestades, et inimkaubanduse, organikaubanduse, sunniviisilise prostitutsiooni, inimeste orjastamise ja sunnitöölaagrite nähtust juhivad sageli riikidevahelised kuritegelikud organisatsioonid; arvestades, et kiireloomuliselt on vaja pidevalt jälgida rahvusvahelist elundikaubandust ja selle seoseid kuritegelike organisatsioonidega; arvestades, et inimkaubandus on üks kuriteo liik ja kiirestimuutuv nähtus, millest saadav kasum on igal aastal ligikaudu 25 miljardit eurot ja mis mõjutab kõiki liikmesriike; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et inimkaubanduse, organikaubanduse, sunniviisilise prostitutsiooni, inimeste orjastamise ja sunnitöölaagrite nähtust juhivad sageli riikidevahelised kuritegelikud organisatsioonid; arvestades, et kiireloomuliselt on vaja pidevalt jälgida rahvusvahelist elundikaubandust ja selle seoseid kuritegelike organisatsioonidega; arvestades, et inimkaubandus on üks kuriteo liik ja kiirestimuutuv nähtus, millest saadav kasum on igal aastal ligikaudu 25 miljardit eurot ja mis mõjutab kõiki liikmesriike;

| J. | arvestades, et sunniviisiliste töötajate koguarv ELi liikmesriikides on hinnanguliselt 880 000, kellest 30 % on hinnangute kohaselt seksuaalse ärakasutamise ohvrid ning 70 % peavad sunniviisiliselt töötama; enamik ohvreid ELis on naised; arvestades, et sunniviisilise töö kasutamine on organiseeritud kuritegevusele äärmiselt kasulik ja sellega kaasneb sotsiaalne dumping ning see kahjustab saamata jäänud maksutulu kaudu ühiskonda; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et sunniviisiliste töötajate koguarv ELi liikmesriikides on hinnanguliselt 880 000, kellest 30 % on hinnangute kohaselt seksuaalse ärakasutamise ohvrid ning 70 % peavad sunniviisiliselt töötama; enamik ohvreid ELis on naised; arvestades, et sunniviisilise töö kasutamine on organiseeritud kuritegevusele äärmiselt kasulik ja sellega kaasneb sotsiaalne dumping ning see kahjustab saamata jäänud maksutulu kaudu ühiskonda;

| K. | arvestades, et inimkaubanduse ohvrid on pärit nii EList kui ka väljastpoolt; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et inimkaubanduse ohvrid on pärit nii EList kui ka väljastpoolt;

| L. | arvestades, et inimkaubanduse ohvreid värvatakse, transporditakse ja hoitakse jõu, sunni või pettusega seksuaalse ärakasutamise, sunniviisilise töö või teenuste osutamise, sealhulgas kerjamise, orjastamise, sunnitöö, kuritegevuse, majapidamistööde tegemise, adopteerimise või sundabielude või elundite eemaldamise eesmärgil; arvestades, et ohvreid kasutatakse ära ja allutatakse täielikult kaubitsejatele või ärakasutajatele, kohustatakse maksma neile tagasi suuri võlgu, jäetakse sageli ilma isikut tõendavatest dokumentidest, hoitakse luku taga, eraldatult ja neid ähvardatakse, seega kardavad nad kättemaksu, neil ei ole raha ning olukorras, kus neis on tekitatud kohalike omavalitsuste ees hirm, kaotavad nad lootuse põgeneda või normaalsesse ellu tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et inimkaubanduse ohvreid värvatakse, transporditakse ja hoitakse jõu, sunni või pettusega seksuaalse ärakasutamise, sunniviisilise töö või teenuste osutamise, sealhulgas kerjamise, orjastamise, sunnitöö, kuritegevuse, majapidamistööde tegemise, adopteerimise või sundabielude või elundite eemaldamise eesmärgil; arvestades, et ohvreid kasutatakse ära ja allutatakse täielikult kaubitsejatele või ärakasutajatele, kohustatakse maksma neile tagasi suuri võlgu, jäetakse sageli ilma isikut tõendavatest dokumentidest, hoitakse luku taga, eraldatult ja neid ähvardatakse, seega kardavad nad kättemaksu, neil ei ole raha ning olukorras, kus neis on tekitatud kohalike omavalitsuste ees hirm, kaotavad nad lootuse põgeneda või normaalsesse ellu tagasi pöörduda;

| M. | arvestades, et ELi välispiiride sulgemine on võimatu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ELi välispiiride sulgemine on võimatu;

| N. | arvestades, et igal aasta sureb Vahemerel 2 000 ELi siseneda püüdvat inimest; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et igal aasta sureb Vahemerel 2 000 ELi siseneda püüdvat inimest;

| O. | arvestades, et kuigi inimkaubandus areneb koos muutuvate sotsiaal-majanduslike tingimustega, pärinevad ohvrid peamiselt riikidest või piirkondadest, mida iseloomustavad majanduslikud ja sotsiaalsed raskused, ning haavatavust põhjustavad tegurid ei ole aastate vältel muutunud; arvestades, et muud inimkaubanduse põhjused hõlmavad õitsvat seksitööstust ning nõudlust odava tööjõu ja toodete järele, ning inimkaubanduse ohvriks sattumise ühine tegur on üldiselt väljavaade enda ja/või oma perekonna paremale elukvaliteedile ja elule; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kuigi inimkaubandus areneb koos muutuvate sotsiaal-majanduslike tingimustega, pärinevad ohvrid peamiselt riikidest või piirkondadest, mida iseloomustavad majanduslikud ja sotsiaalsed raskused, ning haavatavust põhjustavad tegurid ei ole aastate vältel muutunud; arvestades, et muud inimkaubanduse põhjused hõlmavad õitsvat seksitööstust ning nõudlust odava tööjõu ja toodete järele, ning inimkaubanduse ohvriks sattumise ühine tegur on üldiselt väljavaade enda ja/või oma perekonna paremale elukvaliteedile ja elule;

| P. | arvestades, et ebaseaduslik äri ja smugeldamine elundite, relvade, uimastitega, sealhulgas keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaainetega ning nende lähteainetega ja retseptiravimitega, eluslooduse liikide ja kehaosadega, sigarettide ja tubakaga, kunstiteoste ja muude toodetega on erineva päritoluga, varustab uusi kuritegelikke turge kogu Euroopas, pakub kuritegelikele organisatsioonidele tohutuid kasumivõimalusi ja ohustab ELi piiride turvalisust, ühtset turgu ja ELi finantshuve; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ebaseaduslik äri ja smugeldamine elundite, relvade, uimastitega, sealhulgas keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaainetega ning nende lähteainetega ja retseptiravimitega, eluslooduse liikide ja kehaosadega, sigarettide ja tubakaga, kunstiteoste ja muude toodetega on erineva päritoluga, varustab uusi kuritegelikke turge kogu Euroopas, pakub kuritegelikele organisatsioonidele tohutuid kasumivõimalusi ja ohustab ELi piiride turvalisust, ühtset turgu ja ELi finantshuve;

| Q. | arvestades, et kuritegelikud rühmitused on mitmekesistanud uimastiäri viise ja tegelevad selle kõrval terve rea muude ebaseaduslike äridega; arvestades, et internet pakub vahendit ja uut kanalit nii uimastite tootmise eesmärgil lähteainetega varustamise jaoks kui ka psühhotroopsete ainete turustamiseks; arvestades, et narkootikumide lähteainetega, nt efedriini, pseudoefedriini ja atsetaanhüdriidiga kauplemise üle ei teostata ELis piisavalt järelevalvet ning see kujutab endast tõsist ohtu; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kuritegelikud rühmitused on mitmekesistanud uimastiäri viise ja tegelevad selle kõrval terve rea muude ebaseaduslike äridega; arvestades, et internet pakub vahendit ja uut kanalit nii uimastite tootmise eesmärgil lähteainetega varustamise jaoks kui ka psühhotroopsete ainete turustamiseks; arvestades, et narkootikumide lähteainetega, nt efedriini, pseudoefedriini ja atsetaanhüdriidiga kauplemise üle ei teostata ELis piisavalt järelevalvet ning see kujutab endast tõsist ohtu;

| R. | arvestades, et lähteaineks olevate kemikaalide ja sünteetiliste uimastite tootmiseks kasutatavate vahendite kontroll on peamine narkootikumide pakkumise vähendamise võimalus; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et lähteaineks olevate kemikaalide ja sünteetiliste uimastite tootmiseks kasutatavate vahendite kontroll on peamine narkootikumide pakkumise vähendamise võimalus;

| S. | arvestades, et kuritegelikud organisatsioonid võivad seaduslikel eesmärkidel kasutatavaid kemikaale seaduslikust kaubandusest kõrvale toimetada ja kasutada neid narkootikumide lähteainena; arvestades, et 2008. aastal langes 75 % heroiini peamise lähteaine atsetaanhüdriidi konfiskeerimise juhtumitest ELi arvele, ning ÜRO Rahvusvahelise Narkootiliste Ainete Kontrollinõukogu aastaaruannetes osutatakse jätkuvalt ELis kehtestatud meetmetele, mis ei ole piisavalt ranged, et hoida ära selle lähtekemikaali kõrvaletoimetamist ebaseaduslike eesmärkide tarbeks; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kuritegelikud organisatsioonid võivad seaduslikel eesmärkidel kasutatavaid kemikaale seaduslikust kaubandusest kõrvale toimetada ja kasutada neid narkootikumide lähteainena; arvestades, et 2008. aastal langes 75 % heroiini peamise lähteaine atsetaanhüdriidi konfiskeerimise juhtumitest ELi arvele, ning ÜRO Rahvusvahelise Narkootiliste Ainete Kontrollinõukogu aastaaruannetes osutatakse jätkuvalt ELis kehtestatud meetmetele, mis ei ole piisavalt ranged, et hoida ära selle lähtekemikaali kõrvaletoimetamist ebaseaduslike eesmärkide tarbeks;

| T. | arvestades, et paljud liidu elanikud on vaesed ja töötud ning samas kasvab aasta-aastalt piiriülene kuritegevus; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et paljud liidu elanikud on vaesed ja töötud ning samas kasvab aasta-aastalt piiriülene kuritegevus;

| U. | arvestades, et kuritegelike jõukude tegevuse tõttu kaotatud seaduslike töökohtade arvu liidus ei ole võimalik täpselt välja arvutada, sest kurjategijad ei avalda aruandeid, kuid nende arv liidus võib hinnangute kohaselt ulatuda kümnetesse miljonitesse; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et kuritegelike jõukude tegevuse tõttu kaotatud seaduslike töökohtade arvu liidus ei ole võimalik täpselt välja arvutada, sest kurjategijad ei avalda aruandeid, kuid nende arv liidus võib hinnangute kohaselt ulatuda kümnetesse miljonitesse;

| V. | arvestades, et riikide valitsuste ja liidu maksukahju võib samamoodi üksnes hinnata, kuid on tõenäoline, et see ulatub igal aastal sadadesse miljarditesse eurodesse ning see arv aina kasvab; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et riikide valitsuste ja liidu maksukahju võib samamoodi üksnes hinnata, kuid on tõenäoline, et see ulatub igal aastal sadadesse miljarditesse eurodesse ning see arv aina kasvab;

| W. | arvestades, et ebaseaduslik sigaretiäri tekitab igal aastal maksukahju umbes 10 miljardi euro ulatuses; arvestades, et ebaseadusliku kergrelvaäri käive maailmas on hinnanguliselt 170–320 miljonit USA dollarit aastas, ning arvestades, et Euroopas on ringluses üle 10 miljoni ebaseadusliku relva, mis ohustab tõsiselt elanike turvalisust ja õiguskaitset; arvestades, et eespool nimetatud ebaseaduslikud ärid võivad tekitada maksukahju ja kahjumit tootjatest ettevõtjatele ning hõlbustavad organiseeritud kuritegevuse muude vormide levimist, mis omakorda võib põhjustada tõsist sotsiaalset ohtu, kuna see nähtus võib muutuda kergesti terrorismi rahastamise allikaks; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ebaseaduslik sigaretiäri tekitab igal aastal maksukahju umbes 10 miljardi euro ulatuses; arvestades, et ebaseadusliku kergrelvaäri käive maailmas on hinnanguliselt 170–320 miljonit USA dollarit aastas, ning arvestades, et Euroopas on ringluses üle 10 miljoni ebaseadusliku relva, mis ohustab tõsiselt elanike turvalisust ja õiguskaitset; arvestades, et eespool nimetatud ebaseaduslikud ärid võivad tekitada maksukahju ja kahjumit tootjatest ettevõtjatele ning hõlbustavad organiseeritud kuritegevuse muude vormide levimist, mis omakorda võib põhjustada tõsist sotsiaalset ohtu, kuna see nähtus võib muutuda kergesti terrorismi rahastamise allikaks;

| X. | arvestades, et eluslooduse liikide ja kehaosade ebaseaduslikust ärist pärinevad summad on hinnangute kohaselt 18–26 miljardit eurot aastas, seejuures on EL tähtsaim sihtturg maailmas; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et eluslooduse liikide ja kehaosade ebaseaduslikust ärist pärinevad summad on hinnangute kohaselt 18–26 miljardit eurot aastas, seejuures on EL tähtsaim sihtturg maailmas;

| Y. | arvestades, et ebaseaduslik kaubandus tekitab maksukahju, kahjumit tootjatest ettevõtjatele ning sel on kahjulik mõju tööhõivele, avalikule ja sotsiaalsele keskkonnale; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et ebaseaduslik kaubandus tekitab maksukahju, kahjumit tootjatest ettevõtjatele ning sel on kahjulik mõju tööhõivele, avalikule ja sotsiaalsele keskkonnale;

| Z. | arvestades, et kuritegelike organisatsioonide sisseimbumisvõime on edasi arenenud, sest nüüdsest on nad tegevad sellistes sektorites nagu riiklikud ehitustööd, transport, hulgimüük, jäätmekäitlus, looma- ja taimeliikide ning loodusvaradega kauplemine, eraturvafirmad, täiskasvanute meelelahutus ja veel paljud muud valdkonnad, millest enamik kuulub poliitilise kontrolli ja otsustusõiguse alla; arvestades seega, et organiseeritud kuritegevus on üha sarnasem ülemaailmselt tegutsevale majandussubjektile, sest see on tugevalt ettevõtlusele orienteeritud ja spetsialiseerunud samal ajal mitut liiki ebaseaduslike, kuid aina rohkem ka seaduslike kaupade ja teenuste tarnimisele ja mõjutab Euroopa ja maailma majandust, selle kulu ettevõtlusele on 870 miljardit dollarit aastas; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et kuritegelike organisatsioonide sisseimbumisvõime on edasi arenenud, sest nüüdsest on nad tegevad sellistes sektorites nagu riiklikud ehitustööd, transport, hulgimüük, jäätmekäitlus, looma- ja taimeliikide ning loodusvaradega kauplemine, eraturvafirmad, täiskasvanute meelelahutus ja veel paljud muud valdkonnad, millest enamik kuulub poliitilise kontrolli ja otsustusõiguse alla; arvestades seega, et organiseeritud kuritegevus on üha sarnasem ülemaailmselt tegutsevale majandussubjektile, sest see on tugevalt ettevõtlusele orienteeritud ja spetsialiseerunud samal ajal mitut liiki ebaseaduslike, kuid aina rohkem ka seaduslike kaupade ja teenuste tarnimisele ja mõjutab Euroopa ja maailma majandust, selle kulu ettevõtlusele on 870 miljardit dollarit aastas;

| AA. | arvestades, et organiseeritud ja maffia tüüpi keskkonnaalane kuritegevus – illegaalse jäätmeäri ja jäätmete kõrvaldamise eri vormid, keskkonna-, maastiku-, kunsti- ja kultuuripärandi hävitamine – on nüüdseks omandanud sellise rahvusvahelise mõõtme, mis nõuab kõikide Euroopa riikide ühispingutusi, et võtta ühiselt tõhusamaid ennetusmeetmeid ja võidelda nn ökomaffia vastu; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et organiseeritud ja maffia tüüpi keskkonnaalane kuritegevus – illegaalse jäätmeäri ja jäätmete kõrvaldamise eri vormid, keskkonna-, maastiku-, kunsti- ja kultuuripärandi hävitamine – on nüüdseks omandanud sellise rahvusvahelise mõõtme, mis nõuab kõikide Euroopa riikide ühispingutusi, et võtta ühiselt tõhusamaid ennetusmeetmeid ja võidelda nn ökomaffia vastu;

| AB. | arvestades, et organiseeritud kuritegevuses ja maffiavõrgustikes ringlevate tohutute rahasummadega toetatakse Euroopa Liidus isegi panku ja finantsturge, mis muudab nad tegelikult kaasosalisteks rahapesu toimepanemises; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et organiseeritud kuritegevuses ja maffiavõrgustikes ringlevate tohutute rahasummadega toetatakse Euroopa Liidus isegi panku ja finantsturge, mis muudab nad tegelikult kaasosalisteks rahapesu toimepanemises;

| AC. | arvestades, et rahvusvahelistel pankadel on oluline osa rahapesu võimaldamisel ja need on olnud otseselt seotud organiseeritud kuritegevuse tulude puhtaks pesemisega; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et rahvusvahelistel pankadel on oluline osa rahapesu võimaldamisel ja need on olnud otseselt seotud organiseeritud kuritegevuse tulude puhtaks pesemisega;

| AD. | arvestades, et Europoli poolt 2013. aastal avaldatud SOCTA aruandes (raske ja organiseeritud kuritegevuse ohtude hinnang) rõhutatakse, et võltsitud kaupade kaubandus ja ebaseaduslike kaupade salakaubavedu laieneb majanduskriisi tõttu ning et ebaseaduslik uimastiäri on endiselt üks kõige suuremat tulu toov kuritegelik tegevus ning et jäätmete illegaalne vedu ja energeetikaalased pettused on uued ohud, mis väärivad erilist tähelepanu; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et Europoli poolt 2013. aastal avaldatud SOCTA aruandes (raske ja organiseeritud kuritegevuse ohtude hinnang) rõhutatakse, et võltsitud kaupade kaubandus ja ebaseaduslike kaupade salakaubavedu laieneb majanduskriisi tõttu ning et ebaseaduslik uimastiäri on endiselt üks kõige suuremat tulu toov kuritegelik tegevus ning et jäätmete illegaalne vedu ja energeetikaalased pettused on uued ohud, mis väärivad erilist tähelepanu;

| AE. | arvestades, et organiseeritud kuritegevuse kõigi vormide vastu tuleb võidelda tõhusalt, eriti oluline on töötada välja meetmed kuritegelike organisatsioonide finantsressursside kaotamiseks ja rakendada neid, rikkudes vajaduse korral pangasaladust; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et organiseeritud kuritegevuse kõigi vormide vastu tuleb võidelda tõhusalt, eriti oluline on töötada välja meetmed kuritegelike organisatsioonide finantsressursside kaotamiseks ja rakendada neid, rikkudes vajaduse korral pangasaladust;

| AF. | arvestades, et kuritegelike organisatsioonide eelis on sageli see nn hall kokkupuuteala muude osalistega, liidud nn valgekraedest kuritegude toimepanijatega (ettevõtjad, riigiametnikud kõikidel otsuste tegemise tasanditel, poliitikud, pangad ja spetsialistid jms), kes ise küll kuritegelike organisatsioonide struktuuri ei kuulu, kuid on nendega vastastikku tulusates ärisuhetes; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et kuritegelike organisatsioonide eelis on sageli see nn hall kokkupuuteala muude osalistega, liidud nn valgekraedest kuritegude toimepanijatega (ettevõtjad, riigiametnikud kõikidel otsuste tegemise tasanditel, poliitikud, pangad ja spetsialistid jms), kes ise küll kuritegelike organisatsioonide struktuuri ei kuulu, kuid on nendega vastastikku tulusates ärisuhetes;

| AG. | arvestades, et mõnedes Euroopa Liidu välistes Euroopa riikides kuulub suur osa elanikkonnast nn halli alasse; arvestades, et see probleem hõlmab eelkõige noori; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et mõnedes Euroopa Liidu välistes Euroopa riikides kuulub suur osa elanikkonnast nn halli alasse; arvestades, et see probleem hõlmab eelkõige noori;

| AH. | arvestades, et organiseeritud kuritegevuse tüüpiliste tegevusmeetodite hulka kuulub tänapäeval lisaks vägivallale, ähvardamisele ja terrorismile ka korruptsioon; arvestades, et rahapesu on omakorda seotud mitte ainult organiseeritud kuritegevuse tüüpilise tegevusega, vaid ka korruptsiooni ja maksukuritegudega; arvestades, et huvide konflikt võib põhjustada korruptsiooni ja pettust; arvestades seega, et kuigi organiseeritud kuritegevus, korruptsioon ja rahapesu jäävad eri nähtusteks, on neile sageli iseloomulikud objektiivsed vastastikused seosed; arvestades, et organiseeritud kuritegevus võib kasutada ka avaliku ja erasektori organisatsioone, sealhulgas mittetulundusühinguid, et varjata korruptsiooni ja rahapesu; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et organiseeritud kuritegevuse tüüpiliste tegevusmeetodite hulka kuulub tänapäeval lisaks vägivallale, ähvardamisele ja terrorismile ka korruptsioon; arvestades, et rahapesu on omakorda seotud mitte ainult organiseeritud kuritegevuse tüüpilise tegevusega, vaid ka korruptsiooni ja maksukuritegudega; arvestades, et huvide konflikt võib põhjustada korruptsiooni ja pettust; arvestades seega, et kuigi organiseeritud kuritegevus, korruptsioon ja rahapesu jäävad eri nähtusteks, on neile sageli iseloomulikud objektiivsed vastastikused seosed; arvestades, et organiseeritud kuritegevus võib kasutada ka avaliku ja erasektori organisatsioone, sealhulgas mittetulundusühinguid, et varjata korruptsiooni ja rahapesu;

| AI. | arvestades, et uurival ajakirjandusel on oluline roll korruptsiooni, pettuste ja organiseeritud kuritegevuse avastamisel ning seetõttu on nad avatud teatud finants- ja turvaohtudele; arvestades, et näiteks viie aasta jooksul on 27 liikmesriigis avalikustatud kokku 233 uurimismenetlust seoses ELi rahaliste vahenditega seotud pettustega (31); arvestades, et uuriva ajakirjanduse toetamisel ja edasisel tõhustamisel on lisatoetused vältimatud, eriti komisjoni ja teiste rahvusvaheliste institutsioonide poolt; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et uurival ajakirjandusel on oluline roll korruptsiooni, pettuste ja organiseeritud kuritegevuse avastamisel ning seetõttu on nad avatud teatud finants- ja turvaohtudele; arvestades, et näiteks viie aasta jooksul on 27 liikmesriigis avalikustatud kokku 233 uurimismenetlust seoses ELi rahaliste vahenditega seotud pettustega (31); arvestades, et uuriva ajakirjanduse toetamisel ja edasisel tõhustamisel on lisatoetused vältimatud, eriti komisjoni ja teiste rahvusvaheliste institutsioonide poolt;

| AJ. | arvestades, et Euroopa osalejate poolt toime pandud rahapesu, korruptsioon ja organiseeritud kuritegevus avaldab tugevat mõju arenguriikidele ja takistab nende arengut loodusvarade laastamisega, eelarveliste vahendite piiramise ja riigivõla suurendamisega; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et Euroopa osalejate poolt toime pandud rahapesu, korruptsioon ja organiseeritud kuritegevus avaldab tugevat mõju arenguriikidele ja takistab nende arengut loodusvarade laastamisega, eelarveliste vahendite piiramise ja riigivõla suurendamisega;

| AK. | arvestades, et internet võimaldab kuritegelikel rühmitustel kiiremini ja suuremas mastaabis tegutseda ja kuritegeliku tegevuse mustrid on muutunud; arvestades, et küberkuritegevus, eelkõige võrgupettuste ja laste ärakasutamise kujul, on järjest suurenev oht ja kuritegelikud organisatsioonid kasutavad internetis spordikihlvedude sõlmimist kasumiteenimise ja rahapesu meetodina kogu maailmas; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et internet võimaldab kuritegelikel rühmitustel kiiremini ja suuremas mastaabis tegutseda ja kuritegeliku tegevuse mustrid on muutunud; arvestades, et küberkuritegevus, eelkõige võrgupettuste ja laste ärakasutamise kujul, on järjest suurenev oht ja kuritegelikud organisatsioonid kasutavad internetis spordikihlvedude sõlmimist kasumiteenimise ja rahapesu meetodina kogu maailmas;

| AL. | arvestades, et mängutulemustega manipuleerimine on uus, suure tulu ja väikeste karistustega kuritegevuse vorm ning madala avastamiste määra tõttu kurjategijatele kasumlik tegevus; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et mängutulemustega manipuleerimine on uus, suure tulu ja väikeste karistustega kuritegevuse vorm ning madala avastamiste määra tõttu kurjategijatele kasumlik tegevus;

Kodanike ja seadusliku majanduse kaitse

| AM. | arvestades, et kodanikukaitse ning seaduslik ja konkurentsivõimeline majandus sõltub poliitilisest tahtest kõigil tasanditel ning otsustavatest võitlusmeetmetest organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, korruptsiooni ja rahapesu vastu, mis tekitavad ühiskonnale suurt kahju ning ohustavad eelkõige ausate ettevõtjate püsimajäämist, kodanike ohutust ning riigi demokraatlikke aluspõhimõtteid; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et kodanikukaitse ning seaduslik ja konkurentsivõimeline majandus sõltub poliitilisest tahtest kõigil tasanditel ning otsustavatest võitlusmeetmetest organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, korruptsiooni ja rahapesu vastu, mis tekitavad ühiskonnale suurt kahju ning ohustavad eelkõige ausate ettevõtjate püsimajäämist, kodanike ohutust ning riigi demokraatlikke aluspõhimõtteid;

| AN. | arvestades, et kuritegelikud rühmitused kasutavad nüüdisaegseid tehnoloogiaid, keskkondi ja võimalusi, jäljendades seaduslike ettevõtlusalade võimalusi ja eesmärke; arvestades, et kuritegelikel rühmitustel on kõrgetasemelised oskused, organisatsioonid, kogemused ja hästi väljatöötatud meetodid, mida toetavad suurem liikuvus, tutvusringkond ja reisimise lihtsus; arvestades, et see on toonud kaasa organiseeritud kuritegevuse vähem kohaliku iseloomu ning suurema tõenäosusega kasutatakse ära erinevaid õigussüsteeme ja riigisiseselt erinevaid kohtualluvusi; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et kuritegelikud rühmitused kasutavad nüüdisaegseid tehnoloogiaid, keskkondi ja võimalusi, jäljendades seaduslike ettevõtlusalade võimalusi ja eesmärke; arvestades, et kuritegelikel rühmitustel on kõrgetasemelised oskused, organisatsioonid, kogemused ja hästi väljatöötatud meetodid, mida toetavad suurem liikuvus, tutvusringkond ja reisimise lihtsus; arvestades, et see on toonud kaasa organiseeritud kuritegevuse vähem kohaliku iseloomu ning suurema tõenäosusega kasutatakse ära erinevaid õigussüsteeme ja riigisiseselt erinevaid kohtualluvusi;

| AO. | arvestades, et ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC) andmetel moodustavad ebaseadusliku tegevuse tulud maailmas umbes 3,6 % kogu maailma SKPst ja rahapesuga seotud rahavood moodustavad tänapäeval ligikaudu 2,7 % maailma SKPst; arvestades, et Euroopa Komisjoni hinnangul läheb korruptsioon ELis maksma umbes 120 miljardit eurot aastas ehk 1 % ELi SKPst; arvestades, et need on olulised vahendid, mis on majanduse ja sotsiaalvaldkonna arengu, riigi rahanduse ja kodanike heaolu arvelt varastatud; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC) andmetel moodustavad ebaseadusliku tegevuse tulud maailmas umbes 3,6 % kogu maailma SKPst ja rahapesuga seotud rahavood moodustavad tänapäeval ligikaudu 2,7 % maailma SKPst; arvestades, et Euroopa Komisjoni hinnangul läheb korruptsioon ELis maksma umbes 120 miljardit eurot aastas ehk 1 % ELi SKPst; arvestades, et need on olulised vahendid, mis on majanduse ja sotsiaalvaldkonna arengu, riigi rahanduse ja kodanike heaolu arvelt varastatud;

| AP. | arvestades, et ebaseaduslik tulu ja rahapesuvõrgustikud avaldavad negatiivset mõju Euroopa Liidu majandusele, tugevdades reaalmajandusele kahjulikke spekulatsioone ja finantsmulle; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et ebaseaduslik tulu ja rahapesuvõrgustikud avaldavad negatiivset mõju Euroopa Liidu majandusele, tugevdades reaalmajandusele kahjulikke spekulatsioone ja finantsmulle;

| AQ. | arvestades, et mõnes riigis kujutab korruptsioon endast tõsist ohtu demokraatiale ja takistust tõhusale ja õiglasele juhtimisele; arvestades, et see pärsib investeeringuid, häirib siseturu toimimist ja ausat konkurentsi ettevõtete vahel ning seab lõppkokkuvõttes ressursside väära jagamisega ohtu koguni majandusarengu, vähendades eelkõige avalike teenuste ja eriti sotsiaalteenuste rahalisi vahendeid; arvestades, et keerulised bürokraatiamehhanismid koos mitme tarbetu eelneva loa nõudega võivad piirata ettevõtlust, takistada seaduslikku majandustegevust ning ajendada ametnikele altkäemaksu andmisele või tekitada muid korruptsiooni vorme; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et mõnes riigis kujutab korruptsioon endast tõsist ohtu demokraatiale ja takistust tõhusale ja õiglasele juhtimisele; arvestades, et see pärsib investeeringuid, häirib siseturu toimimist ja ausat konkurentsi ettevõtete vahel ning seab lõppkokkuvõttes ressursside väära jagamisega ohtu koguni majandusarengu, vähendades eelkõige avalike teenuste ja eriti sotsiaalteenuste rahalisi vahendeid; arvestades, et keerulised bürokraatiamehhanismid koos mitme tarbetu eelneva loa nõudega võivad piirata ettevõtlust, takistada seaduslikku majandustegevust ning ajendada ametnikele altkäemaksu andmisele või tekitada muid korruptsiooni vorme;

| AR. | arvestades, et ametiisikutele altkäemaksu andmisega seotud õigusaktide ja nende jõustamise vahelised erinevused avaldavad negatiivset mõju siseturule ja seda mitte ainult ettevõtete ebavõrdsete tingimuste tõttu vaid ka seetõttu, et selline altkäemaksu andmine toimub ELi siseselt, kui ühes liikmesriigis asutatud ettevõtted annavad altkäemaksu ametiisikutele teises liikmesriigis, häirides sellega turgude toimimist; |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et ametiisikutele altkäemaksu andmisega seotud õigusaktide ja nende jõustamise vahelised erinevused avaldavad negatiivset mõju siseturule ja seda mitte ainult ettevõtete ebavõrdsete tingimuste tõttu vaid ka seetõttu, et selline altkäemaksu andmine toimub ELi siseselt, kui ühes liikmesriigis asutatud ettevõtted annavad altkäemaksu ametiisikutele teises liikmesriigis, häirides sellega turgude toimimist;

| AS. | arvestades, et 74 % Euroopa kodanikke tajub korruptsiooni riigisisese ja piiriülese probleemina (32) ja et korruptsiooni esineb ühiskonna kõigis sektorites; arvestades, et korruptsioon vähendab kodanike usaldust demokraatlike institutsioonide vastu ja valitud valitsuse tõhusust õigusriigi säilitamisel, sest see loob eeliseid ja põhjustab seega sotsiaalset ebaõiglust; arvestades, et poliitikute umbusaldamine suureneb äärmuslike majanduskriiside ajal; |
| --- | --- |

AS.

arvestades, et 74 % Euroopa kodanikke tajub korruptsiooni riigisisese ja piiriülese probleemina (32) ja et korruptsiooni esineb ühiskonna kõigis sektorites; arvestades, et korruptsioon vähendab kodanike usaldust demokraatlike institutsioonide vastu ja valitud valitsuse tõhusust õigusriigi säilitamisel, sest see loob eeliseid ja põhjustab seega sotsiaalset ebaõiglust; arvestades, et poliitikute umbusaldamine suureneb äärmuslike majanduskriiside ajal;

| AT. | arvestas, et valdkondades, kus teatatud pisikorruptsiooni juhtumeid oli rohkem, esines protsentuaalselt altkäemaksu juhtumeid isiku kohta keskmiselt järgmiselt: meditsiiniteenused 6,2 %, kinnisvarateenused 5 %, toll 4,8 %, kohtusüsteem 4,2 %, politsei 3,8 %, registri- ja lubade teenused 3,8 %, haridussüsteem 2,5 %, kommunaalteenused 2,5 %, maksutulu 1,9 %; |
| --- | --- |

AT.

arvestas, et valdkondades, kus teatatud pisikorruptsiooni juhtumeid oli rohkem, esines protsentuaalselt altkäemaksu juhtumeid isiku kohta keskmiselt järgmiselt: meditsiiniteenused 6,2 %, kinnisvarateenused 5 %, toll 4,8 %, kohtusüsteem 4,2 %, politsei 3,8 %, registri- ja lubade teenused 3,8 %, haridussüsteem 2,5 %, kommunaalteenused 2,5 %, maksutulu 1,9 %;

| AU. | arvestades, et kõrge kuritegevuse määraga piirkondades, omastab organiseeritud kuritegevus õigusvastaselt kohaliku majanduse ressursse ning see heidutab seega tavapärast ettevõtlustahet, sealhulgas teiste riikide investeeringuid; arvestades, et sellistes piirkondades on laenu kättesaadavus usaldusväärsete ettevõtete jaoks raskendatud laenu suurema maksumuse ja suuremate tagatiste tõttu, mida pangad nõuavad; arvestades, et majandusraskustes ettevõtjad on vahel sunnitud pöörduma kuritegelike organisatsioonide poole investeerimislaenude saamiseks; |
| --- | --- |

AU.

arvestades, et kõrge kuritegevuse määraga piirkondades, omastab organiseeritud kuritegevus õigusvastaselt kohaliku majanduse ressursse ning see heidutab seega tavapärast ettevõtlustahet, sealhulgas teiste riikide investeeringuid; arvestades, et sellistes piirkondades on laenu kättesaadavus usaldusväärsete ettevõtete jaoks raskendatud laenu suurema maksumuse ja suuremate tagatiste tõttu, mida pangad nõuavad; arvestades, et majandusraskustes ettevõtjad on vahel sunnitud pöörduma kuritegelike organisatsioonide poole investeerimislaenude saamiseks;

| AV. | arvestades, et kohalikud organiseeritud kurjategijad kasutavad ära lünki seaduslikus majandustegevuses ning võivad muutuda oluliseks osalejaks igapäevaste tarbekaupadega varustamisel; arvestades, et lisaks väljapressimisele ja ähvardamisele, mis ohustavad kohalikke kogukondi, seab see ohtu seadusliku majandustegevuse ning kogu ühiskonna ettevõtluse ja kodanike turvalisuse; arvestades, et küberkuritegevus, võltsimine või ebaseaduslik loomesisu edastamine, lapspornograafia, ebaseaduslik ravimite, seaduslike psühhotroopsete ainete, narkootikumide lähteainete, komponentide, varuosade ja muude igapäevaste tarbekaupade äri ning vastavate õiguste ja lubadega seotud probleemid ohustavad rahvatervist, ohutust, tööhõivet ja ühiskondlikku stabiilsust ning võivad tekitada asjaomase sektori ettevõtjatele sedavõrd suurt kahju, et nende püsimajäämine on ohus; |
| --- | --- |

AV.

arvestades, et kohalikud organiseeritud kurjategijad kasutavad ära lünki seaduslikus majandustegevuses ning võivad muutuda oluliseks osalejaks igapäevaste tarbekaupadega varustamisel; arvestades, et lisaks väljapressimisele ja ähvardamisele, mis ohustavad kohalikke kogukondi, seab see ohtu seadusliku majandustegevuse ning kogu ühiskonna ettevõtluse ja kodanike turvalisuse; arvestades, et küberkuritegevus, võltsimine või ebaseaduslik loomesisu edastamine, lapspornograafia, ebaseaduslik ravimite, seaduslike psühhotroopsete ainete, narkootikumide lähteainete, komponentide, varuosade ja muude igapäevaste tarbekaupade äri ning vastavate õiguste ja lubadega seotud probleemid ohustavad rahvatervist, ohutust, tööhõivet ja ühiskondlikku stabiilsust ning võivad tekitada asjaomase sektori ettevõtjatele sedavõrd suurt kahju, et nende püsimajäämine on ohus;

| AW. | arvestades, et üha sagedasemad kuriteod põllumajanduslikus toidutööstuses ohustavad olulisel määral Euroopa kodanike tervist ja põhjustavad märkimisväärset kahju riikidele, kes on teinud kõrgel tasemel toiduainetööstusest oma peamise tugevuse; |
| --- | --- |

AW.

arvestades, et üha sagedasemad kuriteod põllumajanduslikus toidutööstuses ohustavad olulisel määral Euroopa kodanike tervist ja põhjustavad märkimisväärset kahju riikidele, kes on teinud kõrgel tasemel toiduainetööstusest oma peamise tugevuse;

| AX. | arvestades, et laste seksuaalne ärakasutamine internetis ja lapspornograafia kujutavad endast erilist ohtu; arvestades, et küberkuritegevus, iseäranis kasumile suunatud küberkuritegevus ja keelatud juurdepääs teabesüsteemidele, on sageli seotud finantspettustega; arvestades, et küberkuritegevus ebaseaduslik teenusepakkumine kasvab ja pahavara hulk suureneb hüppelisel; arvestades, et selle probleemiga tegelevatele Euroopa Liidu asutustele tuleb pakkuda täiendavat rahastamist; |
| --- | --- |

AX.

arvestades, et laste seksuaalne ärakasutamine internetis ja lapspornograafia kujutavad endast erilist ohtu; arvestades, et küberkuritegevus, iseäranis kasumile suunatud küberkuritegevus ja keelatud juurdepääs teabesüsteemidele, on sageli seotud finantspettustega; arvestades, et küberkuritegevus ebaseaduslik teenusepakkumine kasvab ja pahavara hulk suureneb hüppelisel; arvestades, et selle probleemiga tegelevatele Euroopa Liidu asutustele tuleb pakkuda täiendavat rahastamist;

| AY. | arvestades, et rahapesu on omandamas üha keerukamaid ja raskesti jälgitavaid vorme; arvestades, et kuritegelikud organisatsioonid kasutavad üha rohkem ebaseaduslikku ja vahel ka seaduslikku kihlvedude süsteemi ning spordivõistluste tulemuste kokkuleppimist, eelkõige internetis, rahapesuks ning pankasid riikides, kus rahavoogude kontroll rahapesu ja maksupettuste vältimiseks piisavalt ei toimi; arvestades, et mängutulemustega manipuleerimist peaks käsitlema organiseeritud kuritegevuse tulutoova vormina; arvestades, et seaduslikke hasartmänge kui ettevõtlusvormi tuleks toetada subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttest lähtuvalt; |
| --- | --- |

AY.

arvestades, et rahapesu on omandamas üha keerukamaid ja raskesti jälgitavaid vorme; arvestades, et kuritegelikud organisatsioonid kasutavad üha rohkem ebaseaduslikku ja vahel ka seaduslikku kihlvedude süsteemi ning spordivõistluste tulemuste kokkuleppimist, eelkõige internetis, rahapesuks ning pankasid riikides, kus rahavoogude kontroll rahapesu ja maksupettuste vältimiseks piisavalt ei toimi; arvestades, et mängutulemustega manipuleerimist peaks käsitlema organiseeritud kuritegevuse tulutoova vormina; arvestades, et seaduslikke hasartmänge kui ettevõtlusvormi tuleks toetada subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttest lähtuvalt;

| AZ. | arvestades, et ettevõtte raamatupidamiskannete võltsimine on sageli vahend mitteametliku likviidsuse loomiseks, mis vähendab maksustatavat tulu ja mida saab kasutada korruptsiooni või rahapesu eesmärgil, avaldades samas mõju ausale konkurentsile ning vähendades riigi võimekust sotsiaalsete ülesannete täitmisel; |
| --- | --- |

AZ.

arvestades, et ettevõtte raamatupidamiskannete võltsimine on sageli vahend mitteametliku likviidsuse loomiseks, mis vähendab maksustatavat tulu ja mida saab kasutada korruptsiooni või rahapesu eesmärgil, avaldades samas mõju ausale konkurentsile ning vähendades riigi võimekust sotsiaalsete ülesannete täitmisel;

| BA. | arvestades, et range kokkuhoiu ajal on maksupettuste hinnanguline maksumus liikmesriikidele üks triljon eurot aastas; arvestades, et maksude vältimine ja maksudest kõrvalehoidumine ei piirdu üksnes musta turuga, seda võib leida ka reaalmajanduses üldtuntud ettevõtete seas; |
| --- | --- |

BA.

arvestades, et range kokkuhoiu ajal on maksupettuste hinnanguline maksumus liikmesriikidele üks triljon eurot aastas; arvestades, et maksude vältimine ja maksudest kõrvalehoidumine ei piirdu üksnes musta turuga, seda võib leida ka reaalmajanduses üldtuntud ettevõtete seas;

Vajadus Euroopa tasandil ühise lähenemisviisi järele

| BB. | arvestades, et Euroopa tasandil on tehtud juba palju tööd ühtse õigus- ja seadusandliku raamistiku loomiseks organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

BB.

arvestades, et Euroopa tasandil on tehtud juba palju tööd ühtse õigus- ja seadusandliku raamistiku loomiseks organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastu võitlemiseks;

| BC. | arvestades, et eelkõige piiriülese kuritegevuse puhul loovad liikmesriikide eri lähenemised kuritegevusele ja olulised erinevused kriminaalmateriaalõiguses ja kriminaalmenetlusõiguses õigustühimikke tsiviil- ja fiskaalõigussüsteemis ja nõrgendavad seda kogu Euroopa Liidus; arvestades, et maksuparadiisid, leebe maksupoliitikaga riigid ja separatistlikud riigid, kus puudub tugev keskvõim, on saanud organiseeritud kuritegevuse peamiseks rahapesu kohaks; |
| --- | --- |

BC.

arvestades, et eelkõige piiriülese kuritegevuse puhul loovad liikmesriikide eri lähenemised kuritegevusele ja olulised erinevused kriminaalmateriaalõiguses ja kriminaalmenetlusõiguses õigustühimikke tsiviil- ja fiskaalõigussüsteemis ja nõrgendavad seda kogu Euroopa Liidus; arvestades, et maksuparadiisid, leebe maksupoliitikaga riigid ja separatistlikud riigid, kus puudub tugev keskvõim, on saanud organiseeritud kuritegevuse peamiseks rahapesu kohaks;

| BD. | arvestades, et kuritegelikel rühmitustel on sageli rahvusvaheline võrgustruktuur, seetõttu nõuab see rahvusvaheline struktuur piiriülest vastutegevust, muu hulgas tõhusat ja terviklikku teabevahetust ning -jagamist võrdväärsete siseriiklike ja rahvusvaheliste asutuste vahel; |
| --- | --- |

BD.

arvestades, et kuritegelikel rühmitustel on sageli rahvusvaheline võrgustruktuur, seetõttu nõuab see rahvusvaheline struktuur piiriülest vastutegevust, muu hulgas tõhusat ja terviklikku teabevahetust ning -jagamist võrdväärsete siseriiklike ja rahvusvaheliste asutuste vahel;

| BE. | arvestades, et ELi finantshuvide ja euro kaitse peab olema esmatähtis järjest sageneva nähtuse jälgimisel, kuidas kuritegelikud organisatsioonid väärkasutavad Euroopa rahalisi vahendeid nn ühenduse pettuste ja lisaks ka euro võltsimise teel; |
| --- | --- |

BE.

arvestades, et ELi finantshuvide ja euro kaitse peab olema esmatähtis järjest sageneva nähtuse jälgimisel, kuidas kuritegelikud organisatsioonid väärkasutavad Euroopa rahalisi vahendeid nn ühenduse pettuste ja lisaks ka euro võltsimise teel;

| BF. | arvestades, et Euroopa tasandil on ELi finantshuvide kaitseks ning riikidevahelise ja piiriülese kuritegevuse ja ebaseaduslike tegevustega võitlemiseks välja töötatud programmid, nagu Herakles, Fiscalis, Customs ja Perikles; |
| --- | --- |

BF.

arvestades, et Euroopa tasandil on ELi finantshuvide kaitseks ning riikidevahelise ja piiriülese kuritegevuse ja ebaseaduslike tegevustega võitlemiseks välja töötatud programmid, nagu Herakles, Fiscalis, Customs ja Perikles;

| BG. | arvestades, et euroala peamine vaenlane on erinev tootlikkuse kasv liikmesriikides; arvestades, et see loob keskpikas ja pikas perspektiivis konkurentsivõime erinevusi, mida ei saa lahendada rahalise devalveerimisega ning mis viib karmide ja poliitiliselt jätkusuutmatute kokkuhoiuprogrammideni, mille eesmärk on siseriiklik devalveerimine; arvestades avaliku sektori süsteemset korruptsiooni, mis on peamiseks efektiivsuse ning välismaiste otseinvesteeringute ja innovatsiooni taksitavaks asjaoluks, takistades seega rahaliidu nõuetekohast toimimist; |
| --- | --- |

BG.

arvestades, et euroala peamine vaenlane on erinev tootlikkuse kasv liikmesriikides; arvestades, et see loob keskpikas ja pikas perspektiivis konkurentsivõime erinevusi, mida ei saa lahendada rahalise devalveerimisega ning mis viib karmide ja poliitiliselt jätkusuutmatute kokkuhoiuprogrammideni, mille eesmärk on siseriiklik devalveerimine; arvestades avaliku sektori süsteemset korruptsiooni, mis on peamiseks efektiivsuse ning välismaiste otseinvesteeringute ja innovatsiooni taksitavaks asjaoluks, takistades seega rahaliidu nõuetekohast toimimist;

| BH. | arvestades, et ELi avalikus sektoris on esinenud vähemalt 20 miljonit pisikorruptsiooni juhtumit ja selle mõju levib kahtlemata ka liikmesriikide riigiasutuste osadesse (vastavate poliitikute hulgas), mis vastutavad ELi toetuste ja teiste finantshuvide haldamise eest; |
| --- | --- |

BH.

arvestades, et ELi avalikus sektoris on esinenud vähemalt 20 miljonit pisikorruptsiooni juhtumit ja selle mõju levib kahtlemata ka liikmesriikide riigiasutuste osadesse (vastavate poliitikute hulgas), mis vastutavad ELi toetuste ja teiste finantshuvide haldamise eest;

| BI. | arvestades, et Euroopas on märkimisväärne maksupuudujääk, igal aastal kaotab EL hinnanguliselt 1 triljon eurot avaliku sektori tulu maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise tõttu, see on 2 000 euro suurune kulu igale ELi kodanikule aastas; |
| --- | --- |

BI.

arvestades, et Euroopas on märkimisväärne maksupuudujääk, igal aastal kaotab EL hinnanguliselt 1 triljon eurot avaliku sektori tulu maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise tõttu, see on 2 000 euro suurune kulu igale ELi kodanikule aastas;

| BJ. | arvestades, et kuritegelike nähtuste vastu tegutsemiseks peab liikmesriikide seadusandjatel olema võimalus reageerida kiiresti ja tõhusalt kuritegevuse muutunud struktuuridele ja uutele vormidele, eriti pärast Lissaboni lepingu jõustumist, kuna selle kohaselt on liikmesriikidel kohustus aidata kaasa liidu vabadusele, turvalisusele ja õigusele; |
| --- | --- |

BJ.

arvestades, et kuritegelike nähtuste vastu tegutsemiseks peab liikmesriikide seadusandjatel olema võimalus reageerida kiiresti ja tõhusalt kuritegevuse muutunud struktuuridele ja uutele vormidele, eriti pärast Lissaboni lepingu jõustumist, kuna selle kohaselt on liikmesriikidel kohustus aidata kaasa liidu vabadusele, turvalisusele ja õigusele;

| BK. | arvestades, et Euroopa lähenemisviis organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastu võitlemisele peab põhinema parimal olemasoleval ohu hindamisel ning tugevamal õigusalasel ja politseikoostööl ka kolmandate riikidega, kuritegude ühisel määratlusel, sealhulgas osalemine kuritegelikus organisatsioonis ja rahapesu, kõigi korruptsioonivormide kuriteona käsitlemisel, liikmesriikide nende õigusaktide ühtlustamisel, mis käsitlevad teatavaid menetlusliku tähtsusega mehhanisme, nagu aegumistähtajad, kuritegelike rühmituste ja korruptsiooni teel saadud vara konfiskeerimise ja tagastamise tõhusatel viisidel, valitsuse, poliitikute, advokaatide, notarite, kinnisvaramaaklerite, kindlustusseltside ja muude ettevõtjate suuremal aruandluskohustusel, kohtunikele ja politseijõududele suunatud väljaõppel ning nõuetekohaste ennetusmeetmetega seotud parimate tavade vahetamisel; |
| --- | --- |

BK.

arvestades, et Euroopa lähenemisviis organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastu võitlemisele peab põhinema parimal olemasoleval ohu hindamisel ning tugevamal õigusalasel ja politseikoostööl ka kolmandate riikidega, kuritegude ühisel määratlusel, sealhulgas osalemine kuritegelikus organisatsioonis ja rahapesu, kõigi korruptsioonivormide kuriteona käsitlemisel, liikmesriikide nende õigusaktide ühtlustamisel, mis käsitlevad teatavaid menetlusliku tähtsusega mehhanisme, nagu aegumistähtajad, kuritegelike rühmituste ja korruptsiooni teel saadud vara konfiskeerimise ja tagastamise tõhusatel viisidel, valitsuse, poliitikute, advokaatide, notarite, kinnisvaramaaklerite, kindlustusseltside ja muude ettevõtjate suuremal aruandluskohustusel, kohtunikele ja politseijõududele suunatud väljaõppel ning nõuetekohaste ennetusmeetmetega seotud parimate tavade vahetamisel;

| BL. | arvestades, et vastastikust tunnustamist tuntakse kui aluspõhimõtet, millele tugineb õigusalane koostöö tsiviil- ja kriminaalasjades ELi liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

BL.

arvestades, et vastastikust tunnustamist tuntakse kui aluspõhimõtet, millele tugineb õigusalane koostöö tsiviil- ja kriminaalasjades ELi liikmesriikide vahel;

| BM. | arvestades, et võitlus inimkaubanduse vastu on ELi prioriteet, alates 1990. aastast on välja töötatud mitu algatust, meedet ja rahastamisprogrammi ning õiguslik raamistik; arvestades, et ELi põhiõiguste harta artikkel 5 keelab eriti just inimkaubanduse; |
| --- | --- |

BM.

arvestades, et võitlus inimkaubanduse vastu on ELi prioriteet, alates 1990. aastast on välja töötatud mitu algatust, meedet ja rahastamisprogrammi ning õiguslik raamistik; arvestades, et ELi põhiõiguste harta artikkel 5 keelab eriti just inimkaubanduse;

| BN. | arvestades, et liikmesriikide koostööks võitluses kuritegevuse vastu ja õigussüsteemi töövõimeliseks muutmiseks, on vaja vastastikust usaldust ELi kohtuorganite vahel; arvestades, et vastastikuse usalduse põhimõte nõuab kaitse miinimumstandardite kehtestamist kõrgemail võimalikul tasandil; |
| --- | --- |

BN.

arvestades, et liikmesriikide koostööks võitluses kuritegevuse vastu ja õigussüsteemi töövõimeliseks muutmiseks, on vaja vastastikust usaldust ELi kohtuorganite vahel; arvestades, et vastastikuse usalduse põhimõte nõuab kaitse miinimumstandardite kehtestamist kõrgemail võimalikul tasandil;

| BO. | arvestades, et liikmesriikide kriminaalõiguse ja kriminaalmenetluse süsteemid on kujunenud sajandite jooksul; arvestades, et igal liikmesriigil on temale iseloomulikud tunnused ja eripärad, ning arvestades, et sellest tulenevalt tuleb kriminaalõiguse peamised küsimused jätta liikmesriikide otsustada; |
| --- | --- |

BO.

arvestades, et liikmesriikide kriminaalõiguse ja kriminaalmenetluse süsteemid on kujunenud sajandite jooksul; arvestades, et igal liikmesriigil on temale iseloomulikud tunnused ja eripärad, ning arvestades, et sellest tulenevalt tuleb kriminaalõiguse peamised küsimused jätta liikmesriikide otsustada;

| BP. | arvestades põhimõttelist erinevust kohtutunnistajate ja kohtuga koostööd tegevate isikute vahel; arvestades, et liikmesriikide ja Euroopa Liidu peamine ülesanne on kaitsta ja toetada neid, kes on otsustanud võidelda organiseeritud kuritegevuse ja maffia vastu, seades sellega ohtu enda ja oma lähedaste elu; |
| --- | --- |

BP.

arvestades põhimõttelist erinevust kohtutunnistajate ja kohtuga koostööd tegevate isikute vahel; arvestades, et liikmesriikide ja Euroopa Liidu peamine ülesanne on kaitsta ja toetada neid, kes on otsustanud võidelda organiseeritud kuritegevuse ja maffia vastu, seades sellega ohtu enda ja oma lähedaste elu;

| BQ. | arvestades, et kuigi riigihangete pakkumismenetlusi jälgitakse jõuliselt, on hilisem kulutamine kaugel läbipaistvusest ja kõikides liikmesriikides esineb hulgaliselt maksude deklareerimise variante; |
| --- | --- |

BQ.

arvestades, et kuigi riigihangete pakkumismenetlusi jälgitakse jõuliselt, on hilisem kulutamine kaugel läbipaistvusest ja kõikides liikmesriikides esineb hulgaliselt maksude deklareerimise variante;

Ühtlustatud ja ühtne õigusraamistik

| 1. | peab vajalikuks valmisolekut anda asjakohane poliitiline vastus kuritegelike organisatsioonide ja maffia kohalolule Euroopas üksikasjaliku ja õigeaegse tegevuskava kaudu, mis näeks ette seadusandlikud ja mitteseadusandlikud meetmed nende organisatsioonide laiali lammutamiseks ja kõikide nendega seostatavate rikastumisvormide (otseste või kaudsete) kindlakstegemiseks ja rikkuse tagasisaamiseks; |
| --- | --- |

1.

peab vajalikuks valmisolekut anda asjakohane poliitiline vastus kuritegelike organisatsioonide ja maffia kohalolule Euroopas üksikasjaliku ja õigeaegse tegevuskava kaudu, mis näeks ette seadusandlikud ja mitteseadusandlikud meetmed nende organisatsioonide laiali lammutamiseks ja kõikide nendega seostatavate rikastumisvormide (otseste või kaudsete) kindlakstegemiseks ja rikkuse tagasisaamiseks;

| 2. | on veendunud, et selleks, et saada jagu organiseeritud ja maffia-tüüpi kuritegevusest ja saada võitu selliste nähtuste nagu korruptsiooni ja rahapesu üle, mis tervikuna piiravad Euroopa kodanike ja tulevaste põlvkondade vabadust, õigusi ja turvalisust, on vaja lisaks reageerimispingutusele ka suurt ennetustööd; |
| --- | --- |

2.

on veendunud, et selleks, et saada jagu organiseeritud ja maffia-tüüpi kuritegevusest ja saada võitu selliste nähtuste nagu korruptsiooni ja rahapesu üle, mis tervikuna piiravad Euroopa kodanike ja tulevaste põlvkondade vabadust, õigusi ja turvalisust, on vaja lisaks reageerimispingutusele ka suurt ennetustööd;

| 3. | kutsub komisjoni üles tegema ettepaneku ühiste õiguslike standardite kohta ning liikmesriikidevahelise integratsiooni ja koostöö mudelite kohta; kutsub eelkõige üles esitama hindamisaruande alusel organiseeritud kuritegevuse vastast võitlust käsitleva raamotsuse rakendamise kohta ja tuginedes liikmesriikide parimatele õigusaktidele, seadusandliku ettepaneku, mis sisaldab ühist organiseeritud kuritegevuse määratlust, mis peaks muu hulgas hõlmama maffia-tüüpi kuritegelikus ühenduses osalemise kuritegu, mis määratleb sellise ühenduse ettevõtlusele orienteerituse ja rõhutab kuritegeliku rühmituse ähvardavat jõudu, võttes arvesse rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni artikli 20 punkti a; rõhutab, et ELi kriminaalmateriaalõiguse sätete ettepanekud peavad järgima põhiõigusi ning olema kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega ning Euroopa Parlamendi 22. mai 2012. aasta resolutsiooniga ELi lähenemisviisi kohta kriminaalõigusele; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles tegema ettepaneku ühiste õiguslike standardite kohta ning liikmesriikidevahelise integratsiooni ja koostöö mudelite kohta; kutsub eelkõige üles esitama hindamisaruande alusel organiseeritud kuritegevuse vastast võitlust käsitleva raamotsuse rakendamise kohta ja tuginedes liikmesriikide parimatele õigusaktidele, seadusandliku ettepaneku, mis sisaldab ühist organiseeritud kuritegevuse määratlust, mis peaks muu hulgas hõlmama maffia-tüüpi kuritegelikus ühenduses osalemise kuritegu, mis määratleb sellise ühenduse ettevõtlusele orienteerituse ja rõhutab kuritegeliku rühmituse ähvardavat jõudu, võttes arvesse rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni artikli 20 punkti a; rõhutab, et ELi kriminaalmateriaalõiguse sätete ettepanekud peavad järgima põhiõigusi ning olema kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega ning Euroopa Parlamendi 22. mai 2012. aasta resolutsiooniga ELi lähenemisviisi kohta kriminaalõigusele;

| 4. | kutsub komisjoni üles koostama ühise korruptsiooni määratluse, et luua ühtne ülemaailmne poliitika korruptsiooni vastu võitlemiseks; soovitab komisjonil oma aruandes, mis käsitleb liikmesriikide võetud korruptsioonivastaseid meetmeid, mis avaldatakse 2013. aastal, käsitleda kõiki korruptsioonivorme nii avalikus kui ka erasektoris, sealhulgas mittetulundusühingutes, tuues esile riikide parimad kogemused selle vastu võitlemisel, ning esitada nähtuse täpse mõõtmise viisi ning lisada liikmesriigiti täieliku ülevaate valdkondadest, kus on korruptsiooni oht; kutsub komisjoni üles andma Euroopa Parlamendile ja ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni osalisriikide konverentsile korrapäraselt aru liikmesriikide ja ELi tasandil võetavate korruptsioonivastaste meetmete kohta ning ajakohastama kehtivat Euroopa õigusraamistikku; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles koostama ühise korruptsiooni määratluse, et luua ühtne ülemaailmne poliitika korruptsiooni vastu võitlemiseks; soovitab komisjonil oma aruandes, mis käsitleb liikmesriikide võetud korruptsioonivastaseid meetmeid, mis avaldatakse 2013. aastal, käsitleda kõiki korruptsioonivorme nii avalikus kui ka erasektoris, sealhulgas mittetulundusühingutes, tuues esile riikide parimad kogemused selle vastu võitlemisel, ning esitada nähtuse täpse mõõtmise viisi ning lisada liikmesriigiti täieliku ülevaate valdkondadest, kus on korruptsiooni oht; kutsub komisjoni üles andma Euroopa Parlamendile ja ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni osalisriikide konverentsile korrapäraselt aru liikmesriikide ja ELi tasandil võetavate korruptsioonivastaste meetmete kohta ning ajakohastama kehtivat Euroopa õigusraamistikku;

| 5. | väidab, et tõhusas rahapesualases õigusraamistikus peab võtma nõuetekohaselt arvesse vastastikust toimet rahapesuvastaste mehhanismide ning isikuandmete kaitse põhiõiguse vahel, nii et rahapesu probleemiga tegeletaks ilma kehtivaid andmekaitsestandardeid alandamata; väljendab sellega seoses heameelt andmekaitsesüsteemi üle, mida kasutab Europol; |
| --- | --- |

5.

väidab, et tõhusas rahapesualases õigusraamistikus peab võtma nõuetekohaselt arvesse vastastikust toimet rahapesuvastaste mehhanismide ning isikuandmete kaitse põhiõiguse vahel, nii et rahapesu probleemiga tegeletaks ilma kehtivaid andmekaitsestandardeid alandamata; väljendab sellega seoses heameelt andmekaitsesüsteemi üle, mida kasutab Europol;

| 6. | palub komisjonil lisada oma ettepanekusse, mis on kavandatud aastaks 2013, rahapesualase karistusõiguse ühtlustamise eesmärgil rahapesu kui kuriteo ühise määratluse liikmesriikide parimate tavade alusel, ning käsitleda põhiliste õigusrikkumistena tõsiseks peetavaid kuritegusid, mis toovad tõenäoliselt kasu nende toimepanijatele; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil lisada oma ettepanekusse, mis on kavandatud aastaks 2013, rahapesualase karistusõiguse ühtlustamise eesmärgil rahapesu kui kuriteo ühise määratluse liikmesriikide parimate tavade alusel, ning käsitleda põhiliste õigusrikkumistena tõsiseks peetavaid kuritegusid, mis toovad tõenäoliselt kasu nende toimepanijatele;

| 7. | palub komisjonil teha ettepanek, milles arendatakse edasi inimkaubanduse direktiivi artiklit 18, milles kutsutakse liikmesriike üles kriminaliseerima igat tüüpi inimkaubanduse, nii seksuaalse kui ka tööalase ärakasutamise ohvrite teenuste kasutamist; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil teha ettepanek, milles arendatakse edasi inimkaubanduse direktiivi artiklit 18, milles kutsutakse liikmesriike üles kriminaliseerima igat tüüpi inimkaubanduse, nii seksuaalse kui ka tööalase ärakasutamise ohvrite teenuste kasutamist;

| 8. | on seisukohal, et tingimused ja hävitavad tagajärjed, mis inimkaubanduse ohvritele osaks saavad, on vastuvõetamatud ning kujutavad endast kriminaalset inimõiguste rikkumist; kutsub sellega seoses komisjoni ja liikmesriike üles inimkaubandust sotsiaalselt hukka mõistma ning korraldama selleks tugevaid ja püsiva mõjuga teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, millel on konkreetsed ja tähtajalised eesmärgid vähendada ohvrite arvu; neid kampaaniaid tuleks hinnata kord aastas inimkaubanduse vastu võitlemise Euroopa päeva raames, mis toimub igal aastal 18. oktoobril, ning edaspidi iga viie aasta järel kuni inimkaubandusevastase Euroopa aastani; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et tingimused ja hävitavad tagajärjed, mis inimkaubanduse ohvritele osaks saavad, on vastuvõetamatud ning kujutavad endast kriminaalset inimõiguste rikkumist; kutsub sellega seoses komisjoni ja liikmesriike üles inimkaubandust sotsiaalselt hukka mõistma ning korraldama selleks tugevaid ja püsiva mõjuga teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, millel on konkreetsed ja tähtajalised eesmärgid vähendada ohvrite arvu; neid kampaaniaid tuleks hinnata kord aastas inimkaubanduse vastu võitlemise Euroopa päeva raames, mis toimub igal aastal 18. oktoobril, ning edaspidi iga viie aasta järel kuni inimkaubandusevastase Euroopa aastani;

| 9. | soovitab liikmesriikidel koostöös komisjoni ja Euroopa Parlamendiga ning Europoli, Eurojusti ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti toetusel arendada välja Euroopa tasandil võimalikult ühtsed ja ühised näitajad vähemasti Euroopa Liidus esinevate organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni- ja rahapesunähtuste ulatuse, kulude ja sotsiaalse kahju mõõtmiseks; |
| --- | --- |

9.

soovitab liikmesriikidel koostöös komisjoni ja Euroopa Parlamendiga ning Europoli, Eurojusti ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti toetusel arendada välja Euroopa tasandil võimalikult ühtsed ja ühised näitajad vähemasti Euroopa Liidus esinevate organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni- ja rahapesunähtuste ulatuse, kulude ja sotsiaalse kahju mõõtmiseks;

| 10. | palub komisjonil ja nõukogul kaaluda sarnaselt Euroopa Liidu poolt terroristlikeks peetavate organisatsioonide nimekirjaga ka Euroopa Liidu kuritegelike organisatsioonide nimekirja koostamist; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil ja nõukogul kaaluda sarnaselt Euroopa Liidu poolt terroristlikeks peetavate organisatsioonide nimekirjaga ka Euroopa Liidu kuritegelike organisatsioonide nimekirja koostamist;

| 11. | soovitab luua Euroopa võrgustiku, mis ühendab erinevaid organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu uurimisega tegelevaid ülikoole, et soodustada ülikoolide teadusuuringuid nendes valdkondades; |
| --- | --- |

11.

soovitab luua Euroopa võrgustiku, mis ühendab erinevaid organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu uurimisega tegelevaid ülikoole, et soodustada ülikoolide teadusuuringuid nendes valdkondades;

| 12. | rõhutab vajadust olemasolevate vastastikuse tunnustamise vahendite täieliku rakendamise ning Euroopa õigusakti järele, mis kindlustaks süüdimõistvate kohtuotsuste ja konfiskeerimismääruste täitmisele pööramise ka nende väljastajast erineva liikmesriigi territooriumil; arvestades, et parandada tuleks nii liikmesriikidevahelise ainelise õigusabi andmist kui ka tõendite vastastikust tunnustamist; |
| --- | --- |

12.

rõhutab vajadust olemasolevate vastastikuse tunnustamise vahendite täieliku rakendamise ning Euroopa õigusakti järele, mis kindlustaks süüdimõistvate kohtuotsuste ja konfiskeerimismääruste täitmisele pööramise ka nende väljastajast erineva liikmesriigi territooriumil; arvestades, et parandada tuleks nii liikmesriikidevahelise ainelise õigusabi andmist kui ka tõendite vastastikust tunnustamist;

| 13. | on veendunud, et inimkaubanduse ja sunniviisilise töö vastane võitlus peab tegelema nende algpõhjustega, nagu ülemaailmne ebavõrdsus; kutsub seetõttu liikmesriike üles täitma oma arenguabi andmise ning aastatuhande arengueesmärkidega seotud kohustusi; |
| --- | --- |

13.

on veendunud, et inimkaubanduse ja sunniviisilise töö vastane võitlus peab tegelema nende algpõhjustega, nagu ülemaailmne ebavõrdsus; kutsub seetõttu liikmesriike üles täitma oma arenguabi andmise ning aastatuhande arengueesmärkidega seotud kohustusi;

| 14. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles tugevdama meetmete ja programmide, sealhulgas kahepoolsete kokkulepete välist mõõdet, et võidelda inimkaubanduse vastu ennetavate tegevustega päritolu- ja transiidiriikides, pöörates erilist tähelepanu ilma saatjata alaealistele ja lastele; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles tugevdama meetmete ja programmide, sealhulgas kahepoolsete kokkulepete välist mõõdet, et võidelda inimkaubanduse vastu ennetavate tegevustega päritolu- ja transiidiriikides, pöörates erilist tähelepanu ilma saatjata alaealistele ja lastele;

| 15. | kutsub komisjoni üles arendama kogu ELis välja usaldusväärse järelevalvesüsteemi, et järgida tõhusamalt inimkaubandusega tegelevate isikute ja ohvrite liikumist; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles arendama kogu ELis välja usaldusväärse järelevalvesüsteemi, et järgida tõhusamalt inimkaubandusega tegelevate isikute ja ohvrite liikumist;

| 16. | palub komisjonil töötada koostöös liikmesriikide ja inimkaubandusevastase võitlusega tegelevate rahvusvaheliste institutsioonidega kiiremas korras välja kogu ELi hõlmav võrreldav ja usaldusväärne andmekogumissüsteem, mis põhineb ühistel ja kokkulepitud kindlatel näitajatel; et tõsta selle andmesüsteemi nähtavust ja kiireloomulisust, oleks kasulik rajada juba olemasoleva ELi inimkaubandusevastase veebilehe raamides inimkaubandusevastane seirekeskus, kuhu kõik ELi institutsioonid ning seitse seonduvat asutust on kohustatud esitama oma andmed, ning valitsusväliseid ja muid institutsioone kutsutakse üles tegema sama; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil töötada koostöös liikmesriikide ja inimkaubandusevastase võitlusega tegelevate rahvusvaheliste institutsioonidega kiiremas korras välja kogu ELi hõlmav võrreldav ja usaldusväärne andmekogumissüsteem, mis põhineb ühistel ja kokkulepitud kindlatel näitajatel; et tõsta selle andmesüsteemi nähtavust ja kiireloomulisust, oleks kasulik rajada juba olemasoleva ELi inimkaubandusevastase veebilehe raamides inimkaubandusevastane seirekeskus, kuhu kõik ELi institutsioonid ning seitse seonduvat asutust on kohustatud esitama oma andmed, ning valitsusväliseid ja muid institutsioone kutsutakse üles tegema sama;

| 17. | kutsub komisjoni üles rakendama soovitusi, mis esitati inimkaubanduse kaotamist käsitlevas ELi strateegias aastateks 2012–2016; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni üles rakendama soovitusi, mis esitati inimkaubanduse kaotamist käsitlevas ELi strateegias aastateks 2012–2016;

| 18. | kutsub komisjoni üles täitma inimkaubanduse ohvrite Euroopa tugitelefoni lõpuleviimiseks vajalikke tingimusi, et aidata levitada teadlikkust nende õiguste kohta; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles täitma inimkaubanduse ohvrite Euroopa tugitelefoni lõpuleviimiseks vajalikke tingimusi, et aidata levitada teadlikkust nende õiguste kohta;

| 19. | kutsub komisjoni üles suunama rohkem vahendeid sotsiaalvõrgustike ja küberkuritegevuse inimkaubanduses kasutamise vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni üles suunama rohkem vahendeid sotsiaalvõrgustike ja küberkuritegevuse inimkaubanduses kasutamise vastu võitlemiseks;

| 20. | kutsub komisjoni üles suurendama piiriülest õigusalast ja politseikoostööd ELi liikmesriikide ja ELi ametite vahel, arvestades, et inimkaubandusega seotud kuriteod ei piirdu ühe liikmesriigiga; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni üles suurendama piiriülest õigusalast ja politseikoostööd ELi liikmesriikide ja ELi ametite vahel, arvestades, et inimkaubandusega seotud kuriteod ei piirdu ühe liikmesriigiga;

| 21. | kutsub üles suurendama sanktsioone pankade ja muude finantsasutuste vastu, kes on kaasosalised organiseeritud kuritegevusest saadud tulude varjamises ja/või rahapesus; |
| --- | --- |

21.

kutsub üles suurendama sanktsioone pankade ja muude finantsasutuste vastu, kes on kaasosalised organiseeritud kuritegevusest saadud tulude varjamises ja/või rahapesus;

Organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni peatamine ja ennetamine, rünnates kuritegelikku tulu ja vara

| 22. | kutsub konfiskeerimise valdkonnas liikmesriike üles parimate riiklike õigusaktide alusel kaaluma tsiviilõiguse varade konfiskeerimise mudelite kasutamist kohtu eelneva loaga nende juhtumite korral, kui võib pidada tõenäoliseks, et vara pärineb kuritegevusest või seda kasutatakse uute kuritegude toimepanemiseks; on seisukohal, et ennetavad konfiskeerimise mudelid võib kohtu otsuse alusel ette näha kooskõlas põhiseadusest tulenevate riiklike tagatistega, kahjustamata seejuures omandiõigust ja kaitseõigust; julgustab lisaks liikmesriike edendama kuritegeliku vara kasutamist sotsiaaleesmärkidel; soovitab võtta meetmeid ja aktiveerida fondid vara kaitse eesmärgil sekkumismeetmete rahastamiseks, et säilitada konfiskeeritud vara terviklikkus; |
| --- | --- |

22.

kutsub konfiskeerimise valdkonnas liikmesriike üles parimate riiklike õigusaktide alusel kaaluma tsiviilõiguse varade konfiskeerimise mudelite kasutamist kohtu eelneva loaga nende juhtumite korral, kui võib pidada tõenäoliseks, et vara pärineb kuritegevusest või seda kasutatakse uute kuritegude toimepanemiseks; on seisukohal, et ennetavad konfiskeerimise mudelid võib kohtu otsuse alusel ette näha kooskõlas põhiseadusest tulenevate riiklike tagatistega, kahjustamata seejuures omandiõigust ja kaitseõigust; julgustab lisaks liikmesriike edendama kuritegeliku vara kasutamist sotsiaaleesmärkidel; soovitab võtta meetmeid ja aktiveerida fondid vara kaitse eesmärgil sekkumismeetmete rahastamiseks, et säilitada konfiskeeritud vara terviklikkus;

| 23. | soovitab ettevõtja jätta vähemalt viieks aastaks välja riigihankemenetlusest kogu ELis, kui ettevõtja on lõpliku kohtuotsusega süüdi mõistetud osalemises kuritegelikus organisatsioonis, rahapesus või terrorismi rahastamises, inimkaubanduse ja laste tööjõu kasutamises osalemises, korruptsioonis või mõnes muus raskes avaliku huvi vastases kuriteos, kui kuriteoga kaasneb maksutulu vähenemine või sotsiaalne kahju, või mõnes muus raskes piiriülese mõõtmega kuriteos, millele on viidatud ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 (nn eurokuriteod), ning seda ka juhul, kui selline väljajätmise põhjus tekib hankelepingu sõlmimise menetluse käigus; on seisukohal, et riigihankemenetlused peavad põhinema seaduslikkuse põhimõttel ning et selles raamistikus tuleks määrata kindlaks majanduslikult kõige soodsama pakkumuse kriteeriumid, et tagada läbipaistvus (mis saavutatakse ka e-hangete kaudu) ja hoida ära pettusi, korruptsiooni ja muid tõsiseid rikkumisi; kutsub komisjoni teenistusi üles looma struktuurid või koostöökavad, et tagada terviklik toimimisviis riigihangetega seotud korruptsioonikuritegudega võitlemiseks; |
| --- | --- |

23.

soovitab ettevõtja jätta vähemalt viieks aastaks välja riigihankemenetlusest kogu ELis, kui ettevõtja on lõpliku kohtuotsusega süüdi mõistetud osalemises kuritegelikus organisatsioonis, rahapesus või terrorismi rahastamises, inimkaubanduse ja laste tööjõu kasutamises osalemises, korruptsioonis või mõnes muus raskes avaliku huvi vastases kuriteos, kui kuriteoga kaasneb maksutulu vähenemine või sotsiaalne kahju, või mõnes muus raskes piiriülese mõõtmega kuriteos, millele on viidatud ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 (nn eurokuriteod), ning seda ka juhul, kui selline väljajätmise põhjus tekib hankelepingu sõlmimise menetluse käigus; on seisukohal, et riigihankemenetlused peavad põhinema seaduslikkuse põhimõttel ning et selles raamistikus tuleks määrata kindlaks majanduslikult kõige soodsama pakkumuse kriteeriumid, et tagada läbipaistvus (mis saavutatakse ka e-hangete kaudu) ja hoida ära pettusi, korruptsiooni ja muid tõsiseid rikkumisi; kutsub komisjoni teenistusi üles looma struktuurid või koostöökavad, et tagada terviklik toimimisviis riigihangetega seotud korruptsioonikuritegudega võitlemiseks;

| 24. | märgib seadusliku ja ebaseadusliku tegevuse vahelist seost, kuna mõnel juhul annavad seaduslikud huvid vahendeid ebaseaduslikeks tegevusteks; rõhutab, et seaduslike huvide jälgimine võib aidata tuvastada kuritegelikul teel saadud varasid; |
| --- | --- |

24.

märgib seadusliku ja ebaseadusliku tegevuse vahelist seost, kuna mõnel juhul annavad seaduslikud huvid vahendeid ebaseaduslikeks tegevusteks; rõhutab, et seaduslike huvide jälgimine võib aidata tuvastada kuritegelikul teel saadud varasid;

| 25. | on seisukohal, et uimastiäri, aga ka muude organiseeritud kuritegevusega seotud kuritegude vastu võitlemiseks peaks kohtu- ja politseiasutuste tegevust toetama lisaks Eurojusti ja Europoli koostööle ka koostöö transpordi- ja logistikasektoriga keemiatööstusega, interneti teenusepakkujatega, pankade ja finantsteenustega liikmesriikides ja kolmandates riikides, kahjustamata nende konfidentsiaalsuskohustusi; rõhutab uimastitega varustamise vastu võitlemise olulisust narkootikumide lähteainete range kontrollimise abil ning pooldab komisjoni ettepanekut määruse (EÜ) nr 273/2004 muutmiseks, milles esitatakse võimalused tõhusamalt tõkestada atsetaanhüdriidi kõrvaletoimetamist ELi-sisesest kaubandusest, laiendades näiteks selle toote registreerimiskohustust; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et uimastiäri, aga ka muude organiseeritud kuritegevusega seotud kuritegude vastu võitlemiseks peaks kohtu- ja politseiasutuste tegevust toetama lisaks Eurojusti ja Europoli koostööle ka koostöö transpordi- ja logistikasektoriga keemiatööstusega, interneti teenusepakkujatega, pankade ja finantsteenustega liikmesriikides ja kolmandates riikides, kahjustamata nende konfidentsiaalsuskohustusi; rõhutab uimastitega varustamise vastu võitlemise olulisust narkootikumide lähteainete range kontrollimise abil ning pooldab komisjoni ettepanekut määruse (EÜ) nr 273/2004 muutmiseks, milles esitatakse võimalused tõhusamalt tõkestada atsetaanhüdriidi kõrvaletoimetamist ELi-sisesest kaubandusest, laiendades näiteks selle toote registreerimiskohustust;

| 26. | väljendab murelikkust selle pärast, et eri riikide õiguskordades käsutusse antud uurimisvahendid ei ole tõhusad, sest nendes ei võeta nõuetekohaselt arvesse, et organiseeritud kuritegevuse ja maffia vastu võitlemiseks on vaja piisavaid ja spetsiifilisi vahendeid; kinnitab veel kord juba oma 25. oktoobril 2011 heaks kiidetud resolutsioonis Euroopa Komisjonile esitatud nõudmist viia läbi tänapäeval eri liikmesriikides kasutatavate uurimise erimeetodite võrdlev uuring, mis võiks olla aluseks Euroopa tasandil sekkumiseks, et anda pädevatele asutustele vajalikud juurdlusvahendid olemasolevate parimate tavade põhjal; |
| --- | --- |

26.

väljendab murelikkust selle pärast, et eri riikide õiguskordades käsutusse antud uurimisvahendid ei ole tõhusad, sest nendes ei võeta nõuetekohaselt arvesse, et organiseeritud kuritegevuse ja maffia vastu võitlemiseks on vaja piisavaid ja spetsiifilisi vahendeid; kinnitab veel kord juba oma 25. oktoobril 2011 heaks kiidetud resolutsioonis Euroopa Komisjonile esitatud nõudmist viia läbi tänapäeval eri liikmesriikides kasutatavate uurimise erimeetodite võrdlev uuring, mis võiks olla aluseks Euroopa tasandil sekkumiseks, et anda pädevatele asutustele vajalikud juurdlusvahendid olemasolevate parimate tavade põhjal;

| 27. | kutsub liikmesriike ja ettevõtjaid üles rakendama konkreetseid meetmeid oma toodete jälgitavuse parandamiseks (nt päritoluriigi märgis põllumajanduslike toiduainete puhul, CIP-märgistus tulirelvade puhul, digitaalkoodid sigarettide ja alkoholi ja retseptiravimite maksumärgistusena), et kaitsta tarbijate tervist, suurendada kodanike turvalisust, takistada smugeldamist ning võidelda tõhusamalt ebaseadusliku kaubanduse vastu; peab kahetsusväärseks, et liikmesriigid ei soovinud kaasata jälgitavust liidu tolliseadustiku ajakohastamisse; |
| --- | --- |

27.

kutsub liikmesriike ja ettevõtjaid üles rakendama konkreetseid meetmeid oma toodete jälgitavuse parandamiseks (nt päritoluriigi märgis põllumajanduslike toiduainete puhul, CIP-märgistus tulirelvade puhul, digitaalkoodid sigarettide ja alkoholi ja retseptiravimite maksumärgistusena), et kaitsta tarbijate tervist, suurendada kodanike turvalisust, takistada smugeldamist ning võidelda tõhusamalt ebaseadusliku kaubanduse vastu; peab kahetsusväärseks, et liikmesriigid ei soovinud kaasata jälgitavust liidu tolliseadustiku ajakohastamisse;

| 28. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tõhustada merendusalast koostööd, mille abil võidelda ELi-sisese ja -välise merepiiri kaudu toimuva inimkaubanduse ning uimasti- ja salakaubavoogude ning võltsitud kauba voogude vastu; tunnistab, et piirihaldus hõlmab ka rände mõõdet, mis on seotud rändajate põhiõigustega, kui see on asjakohane ka varjupaigaõigusega, aga ka inimkaubanduse või sunnitöö ohvritele, eelkõige alaealistele, kaitse ja abi pakkumisega; |
| --- | --- |

28.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tõhustada merendusalast koostööd, mille abil võidelda ELi-sisese ja -välise merepiiri kaudu toimuva inimkaubanduse ning uimasti- ja salakaubavoogude ning võltsitud kauba voogude vastu; tunnistab, et piirihaldus hõlmab ka rände mõõdet, mis on seotud rändajate põhiõigustega, kui see on asjakohane ka varjupaigaõigusega, aga ka inimkaubanduse või sunnitöö ohvritele, eelkõige alaealistele, kaitse ja abi pakkumisega;

| 29. | on seisukohal, et tegevuskava, mille eemärk on töötada välja Euroopa tasandil kriminaalõigusraamistik ja viia sisse operatiivsed vahendid küberkuritegevuse vastu võitlemiseks, tuleb viivitamatult välja töötada, et suurendada rahvusvahelist koostööd küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse abil, et tagada kodanikele ja eelkõige haavatavatele isikutele, ettevõtjatele ja riigiasutustele kõrge turvalisuse tase, rikkumata sealjuures teabevabadust ja andmekaitset; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et tegevuskava, mille eemärk on töötada välja Euroopa tasandil kriminaalõigusraamistik ja viia sisse operatiivsed vahendid küberkuritegevuse vastu võitlemiseks, tuleb viivitamatult välja töötada, et suurendada rahvusvahelist koostööd küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse abil, et tagada kodanikele ja eelkõige haavatavatele isikutele, ettevõtjatele ja riigiasutustele kõrge turvalisuse tase, rikkumata sealjuures teabevabadust ja andmekaitset;

| 30. | märgib murelikkusega olulist seost, millele on tähelepanu juhtinud kohtu- ja politseivõimud, organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vahel, kui rahastatakse terroristlike rühmituste illegaalset tegevust rahvusvahelisest ebaseaduslikust kaubandusest saadud tuludega, nõuab, et liikmesriigid tugevdaksid oma meetmeid sellise tegevuse vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

30.

märgib murelikkusega olulist seost, millele on tähelepanu juhtinud kohtu- ja politseivõimud, organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vahel, kui rahastatakse terroristlike rühmituste illegaalset tegevust rahvusvahelisest ebaseaduslikust kaubandusest saadud tuludega, nõuab, et liikmesriigid tugevdaksid oma meetmeid sellise tegevuse vastu võitlemiseks;

| 31. | arvestades, et organiseeritud kuritegevus kasutab üha enam küberruumi ja selle ebaseaduslikke vahendeid, kutsub liikmesriike üles viivitamata võtma vastu oma riiklikud küberkaitse strateegiad; |
| --- | --- |

31.

arvestades, et organiseeritud kuritegevus kasutab üha enam küberruumi ja selle ebaseaduslikke vahendeid, kutsub liikmesriike üles viivitamata võtma vastu oma riiklikud küberkaitse strateegiad;

| 32. | kutsub komisjoni üles arendama välja inimkaubanduse ohvrite kaitse ja abistamise ELi hartat, et koguda ühtsemalt, tõhusamalt ja kasulikumalt kõik olemasolevad näitajad, meetmed, programmid ja vahendid kõikidele sidusrühmadele, kes on seotud ohvrite kaitse parandamise eesmärkidega; kutsub komisjoni üles looma inimkaubanduse ohvrite tugitelefoni; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni üles arendama välja inimkaubanduse ohvrite kaitse ja abistamise ELi hartat, et koguda ühtsemalt, tõhusamalt ja kasulikumalt kõik olemasolevad näitajad, meetmed, programmid ja vahendid kõikidele sidusrühmadele, kes on seotud ohvrite kaitse parandamise eesmärkidega; kutsub komisjoni üles looma inimkaubanduse ohvrite tugitelefoni;

| 33. | tuletab komisjonile meelde, et inimkaubanduse ohvriks langenud lastele peab osaks saama erikohtlemine ning tuleb parandada saatjata alaealiste või inimkaubanduse ohvriks langenud laste kaitsmist nende endi perekondade poolt (tuleb arvestada juhtumeid, kus tehakse ettepanek päritoluriiki tagasipöördumiseks, eestkostja tuvastamisel jne); toonitab vajadust võtta arvesse mitte ainult soopõhist lähenemist, vaid ka terviseprobleemide ja puuete rolli; |
| --- | --- |

33.

tuletab komisjonile meelde, et inimkaubanduse ohvriks langenud lastele peab osaks saama erikohtlemine ning tuleb parandada saatjata alaealiste või inimkaubanduse ohvriks langenud laste kaitsmist nende endi perekondade poolt (tuleb arvestada juhtumeid, kus tehakse ettepanek päritoluriiki tagasipöördumiseks, eestkostja tuvastamisel jne); toonitab vajadust võtta arvesse mitte ainult soopõhist lähenemist, vaid ka terviseprobleemide ja puuete rolli;

| 34. | kutsub komisjoni üles suurendama spetsialiseerunud valitsusvälistele organisatsioonidele, meediale ja uuringutele eraldatavaid vahendeid, et suurendada ohvritele antavad toetust, kaitset ja abi, et nende tunnistuste andmine kohtus ei oleks enam nii vajalik; kutsub komisjoni ka üles tugevdama nähtavuse, teadlikkuse tõstmise ja ohvrite vajaduste aspekte, et vähendada nõudlust inimkaubanduse ohvrite järele ja nende kuritarvitamist ning edendada seksuaalse ja tööalase ärakasutamise suhtes nulltolerantsi; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni üles suurendama spetsialiseerunud valitsusvälistele organisatsioonidele, meediale ja uuringutele eraldatavaid vahendeid, et suurendada ohvritele antavad toetust, kaitset ja abi, et nende tunnistuste andmine kohtus ei oleks enam nii vajalik; kutsub komisjoni ka üles tugevdama nähtavuse, teadlikkuse tõstmise ja ohvrite vajaduste aspekte, et vähendada nõudlust inimkaubanduse ohvrite järele ja nende kuritarvitamist ning edendada seksuaalse ja tööalase ärakasutamise suhtes nulltolerantsi;

| 35. | palub komisjonil töötada välja tõhusam ja ennetavam finantsuurimiste süsteem, mis oleks peamine vahend surve vähendamisel inimkaubanduse ohvritele kui peamistele tunnistajatele inimkaubitsejate üle peetavates kohtuprotsessides; palub komisjonil ka näha inimkaubandusega võitlevatele ELi asutustele ette täiustatud spetsiaalne väljaõpe ja piisavad ressursid, sealhulgas piiriüleseks koostööks ja koostööks ELi piiride taga; tuletab komisjonile meelde, et need meetmed nõuavad terviklikku käsitlusviisi, millega edendatakse valdkondadevahelist koostööd kohalikul, riiklikul ja riikidevahelisel tasandil ning julgustatakse liikmesriike muu hulgas looma riiklikku politsei luure-eriüksust ning ergutama koostööd haldus- ja õiguskaitseasutuste vahel; |
| --- | --- |

35.

palub komisjonil töötada välja tõhusam ja ennetavam finantsuurimiste süsteem, mis oleks peamine vahend surve vähendamisel inimkaubanduse ohvritele kui peamistele tunnistajatele inimkaubitsejate üle peetavates kohtuprotsessides; palub komisjonil ka näha inimkaubandusega võitlevatele ELi asutustele ette täiustatud spetsiaalne väljaõpe ja piisavad ressursid, sealhulgas piiriüleseks koostööks ja koostööks ELi piiride taga; tuletab komisjonile meelde, et need meetmed nõuavad terviklikku käsitlusviisi, millega edendatakse valdkondadevahelist koostööd kohalikul, riiklikul ja riikidevahelisel tasandil ning julgustatakse liikmesriike muu hulgas looma riiklikku politsei luure-eriüksust ning ergutama koostööd haldus- ja õiguskaitseasutuste vahel;

Õigusalase ja politseikoostöö tugevdamine Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil

| 36. | rõhutab, et oluline on tugevdada koostööd ja parandada läbipaistvust, arendades tõhusat teabevahetust ja teabejagamist liikmesriikide õigus- ja õiguskaitseasutuste ning Europoli, Eurojusti, Euroopa Pettustevastase Ameti ja ENISA vahel ning kolmandate riikide ja eelkõige ELi naaberriikide asjaomaste asutustega, et parandada tõendite kogumise süsteeme ja kindlustada tõhus andme- ja teabetöötlus ning -vahetus, mis on vajalikud õigusrikkumiste, sealhulgas ELi finantshuvide vastaste õigusrikkumiste kindlakstegemiseks täielikus kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega ning Euroopa Liidus kehtestatud põhiõigustega; kutsub sellega seoses liikmesriikide pädevaid asutusi üles kohaldama kriminaalasjades tehtavat õigusalast koostööd käsitlevaid vastuvõetud õigusakte, mis on olulised vahendid, tagamaks tulemuslik võitlus piiriülese organiseeritud kuritegevusega; kutsub komisjoni üles kehtestama veelgi tihedama õigusalase ja politseikoostöö tegevuskava, millega loodaks kriminaaluurimisasutus, kelle uurimisalluvusse kuuluksid ELis toimepandud rikkumised ja kuriteod; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et oluline on tugevdada koostööd ja parandada läbipaistvust, arendades tõhusat teabevahetust ja teabejagamist liikmesriikide õigus- ja õiguskaitseasutuste ning Europoli, Eurojusti, Euroopa Pettustevastase Ameti ja ENISA vahel ning kolmandate riikide ja eelkõige ELi naaberriikide asjaomaste asutustega, et parandada tõendite kogumise süsteeme ja kindlustada tõhus andme- ja teabetöötlus ning -vahetus, mis on vajalikud õigusrikkumiste, sealhulgas ELi finantshuvide vastaste õigusrikkumiste kindlakstegemiseks täielikus kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega ning Euroopa Liidus kehtestatud põhiõigustega; kutsub sellega seoses liikmesriikide pädevaid asutusi üles kohaldama kriminaalasjades tehtavat õigusalast koostööd käsitlevaid vastuvõetud õigusakte, mis on olulised vahendid, tagamaks tulemuslik võitlus piiriülese organiseeritud kuritegevusega; kutsub komisjoni üles kehtestama veelgi tihedama õigusalase ja politseikoostöö tegevuskava, millega loodaks kriminaaluurimisasutus, kelle uurimisalluvusse kuuluksid ELis toimepandud rikkumised ja kuriteod;

| 37. | kutsub komisjoni üles nägema assotsieerimislepingutes ja kaubanduslepingutes kolmandate riikidega ette eriklauslid koostöö kohta organiseeritud kuritegevuse, ebaseadusliku kaubanduse ja rahapesu vastu võitlemiseks; märgib vähest rahvusvahelist koostööd, eriti ELi-väliste transiidi- või päritoluriikidega; tunnustab vajadust tugeva diplomaatilise töö järele, et nõuda nendelt riikidelt koostöölepingute sõlmimist või sõlmitud lepingutest kinnipidamist; rõhutab õigusabitaotluste mehhanismi tähtsust; |
| --- | --- |

37.

kutsub komisjoni üles nägema assotsieerimislepingutes ja kaubanduslepingutes kolmandate riikidega ette eriklauslid koostöö kohta organiseeritud kuritegevuse, ebaseadusliku kaubanduse ja rahapesu vastu võitlemiseks; märgib vähest rahvusvahelist koostööd, eriti ELi-väliste transiidi- või päritoluriikidega; tunnustab vajadust tugeva diplomaatilise töö järele, et nõuda nendelt riikidelt koostöölepingute sõlmimist või sõlmitud lepingutest kinnipidamist; rõhutab õigusabitaotluste mehhanismi tähtsust;

| 38. | rõhutab, et riiklike korruptsioonivastaste kontaktpunktide olemasolevat võrgustikku tuleks tugevdada ja et seda peaksid abistama Europol, Eurojust ja CEPOL; rõhutab, et see ei peaks toimima üksnes teabe vahetamise kohana, vaid et neid kontaktpunkte tuleks kasutada ka kahepoolse koostöö täiendamiseks konkreetsetel välisriigi ametnikele altkäemaksu andmise juhtudel; soovitab, et kontaktpunktid käsitleksid prioriteetide seadmise, ressursside ja eksperditeadmiste erinevusi ning annaksid märku nende erinevuste põhjustatud probleemidest; rõhutab, et kui ühes liikmesriigis anti altkäemaksu teises liikmesriigis asutatud ema- või valdusettevõtte tütarettevõtte tasemel, peaks võrgustik julgustama koordineeritud meetmete võtmist; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et riiklike korruptsioonivastaste kontaktpunktide olemasolevat võrgustikku tuleks tugevdada ja et seda peaksid abistama Europol, Eurojust ja CEPOL; rõhutab, et see ei peaks toimima üksnes teabe vahetamise kohana, vaid et neid kontaktpunkte tuleks kasutada ka kahepoolse koostöö täiendamiseks konkreetsetel välisriigi ametnikele altkäemaksu andmise juhtudel; soovitab, et kontaktpunktid käsitleksid prioriteetide seadmise, ressursside ja eksperditeadmiste erinevusi ning annaksid märku nende erinevuste põhjustatud probleemidest; rõhutab, et kui ühes liikmesriigis anti altkäemaksu teises liikmesriigis asutatud ema- või valdusettevõtte tütarettevõtte tasemel, peaks võrgustik julgustama koordineeritud meetmete võtmist;

| 39. | kutsub liikmesriike üles rakendama kehtivaid ELi õigusnorme tõhusalt ja kõikehõlmavalt, et tagada liidus ühine võitlus kuritegevuse vastu; |
| --- | --- |

39.

kutsub liikmesriike üles rakendama kehtivaid ELi õigusnorme tõhusalt ja kõikehõlmavalt, et tagada liidus ühine võitlus kuritegevuse vastu;

| 40. | kutsub kõiki liikmesriike üles tegema tööd selle nimel, et kasutada agentuuride Europol ja Eurojust täit potentsiaali, kelle töötamine ja tulemused on vaatamata käimasolevatele reformidele ja täiendustele, mida on vaja teha, tihedalt sõltuvad riikide uurimis- ja õigusasutuste osalemise, usalduse ja koostöö tasemest; |
| --- | --- |

40.

kutsub kõiki liikmesriike üles tegema tööd selle nimel, et kasutada agentuuride Europol ja Eurojust täit potentsiaali, kelle töötamine ja tulemused on vaatamata käimasolevatele reformidele ja täiendustele, mida on vaja teha, tihedalt sõltuvad riikide uurimis- ja õigusasutuste osalemise, usalduse ja koostöö tasemest;

| 41. | rõhutab, et organiseeritud kuritegevusega võitlemiseks on oluline läheneda rohujuure tasandil võitlusele korruptsiooniga ja organiseeritud kuritegevusele kogu Euroopas, sealhulgas koolitada ja kaasata politseiametnikke ja -juhte, pidades eeskätt silmas teadlikkust esilekerkivatest ja vähem nähtavatest kuritegevuse liikidest; märgib, et kohalik kuritegevus muutub sageli osaks rahvusvahelisest kuritegevusest; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et organiseeritud kuritegevusega võitlemiseks on oluline läheneda rohujuure tasandil võitlusele korruptsiooniga ja organiseeritud kuritegevusele kogu Euroopas, sealhulgas koolitada ja kaasata politseiametnikke ja -juhte, pidades eeskätt silmas teadlikkust esilekerkivatest ja vähem nähtavatest kuritegevuse liikidest; märgib, et kohalik kuritegevus muutub sageli osaks rahvusvahelisest kuritegevusest;

| 42. | kutsub liikmesriike üles töötama välja jõustamisjuhiseid seoses korruptsiooni ja rahapesuga; soovitab, et need juhised koosneksid headest tavadest (nt vajadus spetsialiseerunud personali järele, uurimisasutuste ja kohtusüsteemide vaheline koostöö, meetodid, kuidas tulla toime sageli keerulise tõendite kogumisega), tulemuslikuks vastutuselevõtmiseks vajalike inim- ja muude ressursside kriitilise taseme osutamisest ja rahvusvahelist koostööd hõlbustavatest meetmetest; |
| --- | --- |

42.

kutsub liikmesriike üles töötama välja jõustamisjuhiseid seoses korruptsiooni ja rahapesuga; soovitab, et need juhised koosneksid headest tavadest (nt vajadus spetsialiseerunud personali järele, uurimisasutuste ja kohtusüsteemide vaheline koostöö, meetodid, kuidas tulla toime sageli keerulise tõendite kogumisega), tulemuslikuks vastutuselevõtmiseks vajalike inim- ja muude ressursside kriitilise taseme osutamisest ja rahvusvahelist koostööd hõlbustavatest meetmetest;

| 43. | peab äärmiselt oluliseks tunnustada mis tahes koostoimet, mis on olemas Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku ja Eurojusti vahel, et saavutada kõrgel tasemel Euroopa-sisene õigusalane koostöö; |
| --- | --- |

43.

peab äärmiselt oluliseks tunnustada mis tahes koostoimet, mis on olemas Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku ja Eurojusti vahel, et saavutada kõrgel tasemel Euroopa-sisene õigusalane koostöö;

| 44. | rõhutab piirkondlike ja riiklike õiguskaitseorganitega ning kodanikuühiskonnaga konsulteerimise olulisust õigus- ja reguleerivate raamistike väljatöötamisel; |
| --- | --- |

44.

rõhutab piirkondlike ja riiklike õiguskaitseorganitega ning kodanikuühiskonnaga konsulteerimise olulisust õigus- ja reguleerivate raamistike väljatöötamisel;

| 45. | märgib, kui oluline on liikmesriikidele partnerluses Euroopa Liiduga ja rahvusvaheliste osalistega, et neil oleks tugev pikaajaline strateegiline kava organiseeritud kuritegevusega seotud kohalike ja ülemaailmsete probleemide kohta, et tunda ära esilekerkivad ohud, turunõrkused ja riskitegurid ning luua kavandamisel ja mitte üksnes reageerimisel põhinev ELi strateegia; |
| --- | --- |

45.

märgib, kui oluline on liikmesriikidele partnerluses Euroopa Liiduga ja rahvusvaheliste osalistega, et neil oleks tugev pikaajaline strateegiline kava organiseeritud kuritegevusega seotud kohalike ja ülemaailmsete probleemide kohta, et tunda ära esilekerkivad ohud, turunõrkused ja riskitegurid ning luua kavandamisel ja mitte üksnes reageerimisel põhinev ELi strateegia;

| 46. | palub liikmesriikidel ja komisjonil tugevdada politseinike, kohtunike, prokuröride ja kontaktametnike rolli ning pakkuda õigusalast koolitust, et nad suudaksid võidelda organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu kõigi vormidega, sealhulgas küberkuritegevusega, eelkõige Cepoli ja Euroopa õigusalase koolituse võrgustiku kasutamise kaudu ning ka selliste rahastamisvahendite nagu politseikoostöö sisejulgeolekufondi või programmi Herakles III täiel määral kasutamise teel; soovitab toetada politseinike ja kohtutöötajate koolitustel võõrkeelte õpetamist, et lihtsustada piiriülest koostööd; kutsub üles edendama Euroopa parimate tavade vahetust ja koolitusprogrammi kohtunikele, prokuröridele ja politseijõududele; |
| --- | --- |

46.

palub liikmesriikidel ja komisjonil tugevdada politseinike, kohtunike, prokuröride ja kontaktametnike rolli ning pakkuda õigusalast koolitust, et nad suudaksid võidelda organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu kõigi vormidega, sealhulgas küberkuritegevusega, eelkõige Cepoli ja Euroopa õigusalase koolituse võrgustiku kasutamise kaudu ning ka selliste rahastamisvahendite nagu politseikoostöö sisejulgeolekufondi või programmi Herakles III täiel määral kasutamise teel; soovitab toetada politseinike ja kohtutöötajate koolitustel võõrkeelte õpetamist, et lihtsustada piiriülest koostööd; kutsub üles edendama Euroopa parimate tavade vahetust ja koolitusprogrammi kohtunikele, prokuröridele ja politseijõududele;

| 47. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles jätkama ühiseid jõupingutusi, et viia lõpule läbirääkimised kavandatava direktiivi üle, milles käsitletakse Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades ja millega lihtsustataks tõendite kogumist piiriüleste juhtumite puhul ning mis seega on oluline samm teel ühtse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomise poole; |
| --- | --- |

47.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles jätkama ühiseid jõupingutusi, et viia lõpule läbirääkimised kavandatava direktiivi üle, milles käsitletakse Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades ja millega lihtsustataks tõendite kogumist piiriüleste juhtumite puhul ning mis seega on oluline samm teel ühtse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomise poole;

| 48. | kutsub üles tegema tihedamat koostööd valedokumentide ja pettuste valdkonnas ning kutsub üles panustama ühisesse kaasamõtlemisse, et parandada nõutavate dokumentide usaldusväärsust ja autentimist; |
| --- | --- |

48.

kutsub üles tegema tihedamat koostööd valedokumentide ja pettuste valdkonnas ning kutsub üles panustama ühisesse kaasamõtlemisse, et parandada nõutavate dokumentide usaldusväärsust ja autentimist;

| 49. | soovib, et riikides loodaks spetsiaalsed uurimistegevuse ning kuritegelike ja maffiaorganisatsioonide vastu võitlemise struktuurid võimalusega arendada Europoli toetusega välja iseloomulikult kiiresti ja mitteformaalselt tegutsev „maffiavastane operatiivvõrgustik” teabe vahetamiseks riikides tegutsevate maffiate struktuuriliste tunnuste, kuritegelike ja finantsprognooside, vara asukoha ja riigihangetesse sisseimbumise katsetuste kohta; |
| --- | --- |

49.

soovib, et riikides loodaks spetsiaalsed uurimistegevuse ning kuritegelike ja maffiaorganisatsioonide vastu võitlemise struktuurid võimalusega arendada Europoli toetusega välja iseloomulikult kiiresti ja mitteformaalselt tegutsev „maffiavastane operatiivvõrgustik” teabe vahetamiseks riikides tegutsevate maffiate struktuuriliste tunnuste, kuritegelike ja finantsprognooside, vara asukoha ja riigihangetesse sisseimbumise katsetuste kohta;

| 50. | on veendunud, et organiseeritud kuritegevuse globaliseerumine nõuab tugevamat liikmesriikidevahelist ning ELi ja rahvusvahelisel tasandil koostööd; julgustab Euroopa Liidu suuremat lävimist ÜRO, OECD ja Euroopa Nõukoguga organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastu võitlemises, et vastavad poliitikameetmed ühendada ning sõnastada ühised toimivad määratlused; toetab FATFi tehtud jõupingutusi rahapesu vastu võitlemiseks poliitikameetmete edendamisel; nõuab liikmesriikidelt, et nad ratifitseeriksid ja rakendaksid täiel määral nendes valdkondades olemasolevaid rahvusvahelisi õigusakte; nõuab komisjonilt, et ta toetaks tõhusalt liikmesriikide jõupingutusi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel; soovitab Euroopa Liidul liituda ühendusega GRECO kui täieõiguslik osaline; |
| --- | --- |

50.

on veendunud, et organiseeritud kuritegevuse globaliseerumine nõuab tugevamat liikmesriikidevahelist ning ELi ja rahvusvahelisel tasandil koostööd; julgustab Euroopa Liidu suuremat lävimist ÜRO, OECD ja Euroopa Nõukoguga organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastu võitlemises, et vastavad poliitikameetmed ühendada ning sõnastada ühised toimivad määratlused; toetab FATFi tehtud jõupingutusi rahapesu vastu võitlemiseks poliitikameetmete edendamisel; nõuab liikmesriikidelt, et nad ratifitseeriksid ja rakendaksid täiel määral nendes valdkondades olemasolevaid rahvusvahelisi õigusakte; nõuab komisjonilt, et ta toetaks tõhusalt liikmesriikide jõupingutusi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel; soovitab Euroopa Liidul liituda ühendusega GRECO kui täieõiguslik osaline;

| 51. | soovitab võtta ühiseid ennetusmeetmeid ning organiseeritud ja maffia-tüüpi kuritegevusega seotud või sellest tingitud illegaalsete nähtuste vastu keskkonna valdkonnas võitlemise meetmeid, ka selliste Euroopa organite nagu Europol ja Eurojust ning rahvusvaheliste organite nagu Interpol ja ÜRO Regioonidevaheline Kuritegevuse ja Õigusküsimuste Uurimise Instituut võimu suurendamise teel, samuti töö- ja teavitusmeetodite jagamise kaudu liikmesriikide poolt, kes on kõige aktiivsemalt tegevad võitluses seda tüüpi kuritegevuse vastu, et töötada välja ühine tegevuskava; |
| --- | --- |

51.

soovitab võtta ühiseid ennetusmeetmeid ning organiseeritud ja maffia-tüüpi kuritegevusega seotud või sellest tingitud illegaalsete nähtuste vastu keskkonna valdkonnas võitlemise meetmeid, ka selliste Euroopa organite nagu Europol ja Eurojust ning rahvusvaheliste organite nagu Interpol ja ÜRO Regioonidevaheline Kuritegevuse ja Õigusküsimuste Uurimise Instituut võimu suurendamise teel, samuti töö- ja teavitusmeetodite jagamise kaudu liikmesriikide poolt, kes on kõige aktiivsemalt tegevad võitluses seda tüüpi kuritegevuse vastu, et töötada välja ühine tegevuskava;

| 52. | kutsub nõukogu ja liikmesriike üles ratifitseerima ja täielikult rakendama Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) konventsiooni, mis käsitleb rahvusvahelistes tehingutes välisriigi ametnikele antava altkäemaksu vastu võitlemist; rõhutab halba mõju, mida välisriigi ametnikele antavad altkäemaksud avaldavad liidu põhiõigustele ning keskkonna- ja arengupoliitikale; |
| --- | --- |

52.

kutsub nõukogu ja liikmesriike üles ratifitseerima ja täielikult rakendama Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) konventsiooni, mis käsitleb rahvusvahelistes tehingutes välisriigi ametnikele antava altkäemaksu vastu võitlemist; rõhutab halba mõju, mida välisriigi ametnikele antavad altkäemaksud avaldavad liidu põhiõigustele ning keskkonna- ja arengupoliitikale;

| 53. | kutsub üles võimendama riikidevahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise vahendeid, näiteks Euroopa uurimismäärust (EIO – European Investigation Order) ja ühiseid uurimisrühmi; nõuab tihedamat koostööd ELi naaberriikidega, et võidelda ELi siseneva organiseeritud kuritegevusega; |
| --- | --- |

53.

kutsub üles võimendama riikidevahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise vahendeid, näiteks Euroopa uurimismäärust (EIO – European Investigation Order) ja ühiseid uurimisrühmi; nõuab tihedamat koostööd ELi naaberriikidega, et võidelda ELi siseneva organiseeritud kuritegevusega;

| 54. | kutsub liikmesriike üles looma asjakohase üldise teabevahetusstrateegia oma luureteenistuste vahel ja koostama analüüsid, mille eesmärk on tuvastada tekkivaid kriminaalseid suundumusi; |
| --- | --- |

54.

kutsub liikmesriike üles looma asjakohase üldise teabevahetusstrateegia oma luureteenistuste vahel ja koostama analüüsid, mille eesmärk on tuvastada tekkivaid kriminaalseid suundumusi;

| 55. | rõhutab vajadust tugevdada ELi pettuste alast koostööd ELi teenistuste vahel kõigil riigi tasanditel, sealhulgas piirkondlikul ja omavalitsuse tasandil, mis mängivad otsustavat rolli ELi vahendite haldamisel; |
| --- | --- |

55.

rõhutab vajadust tugevdada ELi pettuste alast koostööd ELi teenistuste vahel kõigil riigi tasanditel, sealhulgas piirkondlikul ja omavalitsuse tasandil, mis mängivad otsustavat rolli ELi vahendite haldamisel;

Tõhus ja korruptsioonikindel avalik haldus

| 56. | on arvamusel, et tõhus majandus- ja fiskaalliit ei saa eksisteerida korruptsioonivastase Euroopa Liiduta; |
| --- | --- |

56.

on arvamusel, et tõhus majandus- ja fiskaalliit ei saa eksisteerida korruptsioonivastase Euroopa Liiduta;

| 57. | rõhutab, et läbipaistvus on korruptsiooni loomulik vaenlane, korruptsioonist aga kuriteod algavadki, ja on veendunud, et kõrgetel ametikohtadel olevatelt või väga jõukatelt isikutelt tuleks nende privileegide ja puutumatuse juures nõuda nende tegevuse täielikku läbipaistvust; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et läbipaistvus on korruptsiooni loomulik vaenlane, korruptsioonist aga kuriteod algavadki, ja on veendunud, et kõrgetel ametikohtadel olevatelt või väga jõukatelt isikutelt tuleks nende privileegide ja puutumatuse juures nõuda nende tegevuse täielikku läbipaistvust;

| 58. | on seisukohal, et nii segane ja läbipaistmatu bürokraatia kui ka keerulised menetlused võivad lisaks haldustegevuse tõhususe vähendamisele seada ohtu ka otsustusprotsesside läbipaistvuse, viia hallatavad isikud meeleheitele ja olla seega soodsaks pinnaseks korruptsioonile; on seisukohal, et kindel panga- ja ärisaladuse kaitsmine võib varjata korruptsioonist, rahapesust või organiseeritud kuritegevusest saadud ebaseaduslikku tulu; |
| --- | --- |

58.

on seisukohal, et nii segane ja läbipaistmatu bürokraatia kui ka keerulised menetlused võivad lisaks haldustegevuse tõhususe vähendamisele seada ohtu ka otsustusprotsesside läbipaistvuse, viia hallatavad isikud meeleheitele ja olla seega soodsaks pinnaseks korruptsioonile; on seisukohal, et kindel panga- ja ärisaladuse kaitsmine võib varjata korruptsioonist, rahapesust või organiseeritud kuritegevusest saadud ebaseaduslikku tulu;

| 59. | juhib tähelepanu Merida korruptsioonivastasele konventsioonile (2003) ja rõhutab, et kõrgetel ametikohtadel olevaid või väga jõukaid isikuid tuleks nende privileegide ja puutumatuse juures kontrollida, sealjuures peaksid seda tegema maksuasutused, ja seda kontrolli tuleks tugevdada, et tagada ühiskonnale õiglased ja tõhusad teenused ja võidelda maksupettuste vastu; soovitab eelkõige, et avalikud teenistujad peaksid esitama vara-, tulu-, kohustuste ja huvide deklaratsiooni; nõuab meetmete võtmist läbipaistvuse suurendamiseks ja ennetamiseks haldusõiguse ühtse süsteemi kaudu, mis reguleerib riiklikke kulutusi ja juurdepääsu dokumentidele, ning vajalike registrite loomist; |
| --- | --- |

59.

juhib tähelepanu Merida korruptsioonivastasele konventsioonile (2003) ja rõhutab, et kõrgetel ametikohtadel olevaid või väga jõukaid isikuid tuleks nende privileegide ja puutumatuse juures kontrollida, sealjuures peaksid seda tegema maksuasutused, ja seda kontrolli tuleks tugevdada, et tagada ühiskonnale õiglased ja tõhusad teenused ja võidelda maksupettuste vastu; soovitab eelkõige, et avalikud teenistujad peaksid esitama vara-, tulu-, kohustuste ja huvide deklaratsiooni; nõuab meetmete võtmist läbipaistvuse suurendamiseks ja ennetamiseks haldusõiguse ühtse süsteemi kaudu, mis reguleerib riiklikke kulutusi ja juurdepääsu dokumentidele, ning vajalike registrite loomist;

| 60. | soovitab tugevdada läbipaistvusmehhanisme ja vähendada bürokraatlikke tõkkeid haldusasutustes ja muudes riigiasutustes, tagades kodanikele juurdepääsu dokumentidele eelkõige sellises väga tundlikus sektoris nagu riigihankemenetlused; nõuab, et edendataks seaduslikkuse ja aususe kultuuri nii avalikus kui ka erasektoris, sh ka asjakohase rikkumistest teatajate kaitse mehhanismi abil; |
| --- | --- |

60.

soovitab tugevdada läbipaistvusmehhanisme ja vähendada bürokraatlikke tõkkeid haldusasutustes ja muudes riigiasutustes, tagades kodanikele juurdepääsu dokumentidele eelkõige sellises väga tundlikus sektoris nagu riigihankemenetlused; nõuab, et edendataks seaduslikkuse ja aususe kultuuri nii avalikus kui ka erasektoris, sh ka asjakohase rikkumistest teatajate kaitse mehhanismi abil;

| 61. | toetab komisjoni meetmeid uuriva ajakirjanduse rolli tunnustamiseks organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesuga seotud faktide avastamises ja ülesandmises; |
| --- | --- |

61.

toetab komisjoni meetmeid uuriva ajakirjanduse rolli tunnustamiseks organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesuga seotud faktide avastamises ja ülesandmises;

| 62. | kutsub liikmesriike üles suurendama ametnike rolli pettuse- ja korruptsiooniohtude ennetamises, nendest teavitamises ja nendevastases võitluses; |
| --- | --- |

62.

kutsub liikmesriike üles suurendama ametnike rolli pettuse- ja korruptsiooniohtude ennetamises, nendest teavitamises ja nendevastases võitluses;

| 63. | nõuab selgeid ja proportsionaalseid eeskirju koos nende jõustamise ja järelevalve mehhanismidega, mis tuleb täpsustada käitumisjuhendis, et vältida nn pöörduste efekti tekkimist, mille korral teataval tasandil juhtival või rahaliselt vastutaval ametikohal riigiteenistujatel oleks keelatud minna üle erasektorisse enne teatava aja möödumist nende teenistusest lahkumisest, kui on huvide konflikti tekkimise oht nende eelmise riigiametiga; on samuti arvamusel, et kui on oht huvide konflikti tekkimiseks, tuleks sarnaseid piiranguid kohaldada ka isikute suhtes, kes siirduvad erasektorist avalikku sektorisse; |
| --- | --- |

63.

nõuab selgeid ja proportsionaalseid eeskirju koos nende jõustamise ja järelevalve mehhanismidega, mis tuleb täpsustada käitumisjuhendis, et vältida nn pöörduste efekti tekkimist, mille korral teataval tasandil juhtival või rahaliselt vastutaval ametikohal riigiteenistujatel oleks keelatud minna üle erasektorisse enne teatava aja möödumist nende teenistusest lahkumisest, kui on huvide konflikti tekkimise oht nende eelmise riigiametiga; on samuti arvamusel, et kui on oht huvide konflikti tekkimiseks, tuleks sarnaseid piiranguid kohaldada ka isikute suhtes, kes siirduvad erasektorist avalikku sektorisse;

| 64. | nõuab, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendi 15. jaanuaril 2013 esitatud soovituste kohaselt algatuse Euroopa Liidu haldusmenetlusõiguse kohta nii kiiresti kui võimalik; |
| --- | --- |

64.

nõuab, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendi 15. jaanuaril 2013 esitatud soovituste kohaselt algatuse Euroopa Liidu haldusmenetlusõiguse kohta nii kiiresti kui võimalik;

| 65. | on arvamusel, et lobitöötajate register on kasulik läbipaistvusvahend; kutsub liikmesriike üles võtma see vahend vastu, kui seda juba pole tehtud; julgustab valitsusi ja riiklikke haldusasutusi muutma lobitöötajate registreerimine eeltingimuseks äri-, huvi- või lobiorganisatsioonidega kohtumisele; |
| --- | --- |

65.

on arvamusel, et lobitöötajate register on kasulik läbipaistvusvahend; kutsub liikmesriike üles võtma see vahend vastu, kui seda juba pole tehtud; julgustab valitsusi ja riiklikke haldusasutusi muutma lobitöötajate registreerimine eeltingimuseks äri-, huvi- või lobiorganisatsioonidega kohtumisele;

| 66. | juhib tähelepanu asjaolule, et eneseregulatsioon kui korruptsiooniga tegelemise tavamehhanism spordi ja spordikihlvedude puhul ei ole olnud tulemuslik; rõhutab, et riikide valitsused ning piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused on ühed suuremad spordi rahastajad; kutsub liikmesriike üles looma läbipaistvaid töösuhteid spordikogukonnaga ning esitama riiklike juhtorganite tellitud täiesti sõltumatut uuringut korruptsiooni kohta spordis; |
| --- | --- |

66.

juhib tähelepanu asjaolule, et eneseregulatsioon kui korruptsiooniga tegelemise tavamehhanism spordi ja spordikihlvedude puhul ei ole olnud tulemuslik; rõhutab, et riikide valitsused ning piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused on ühed suuremad spordi rahastajad; kutsub liikmesriike üles looma läbipaistvaid töösuhteid spordikogukonnaga ning esitama riiklike juhtorganite tellitud täiesti sõltumatut uuringut korruptsiooni kohta spordis;

| 67. | peab kõikide haldusaktide täielikku läbipaistvust igal avaliku halduse tasandil kindluseks kuritegelike nähtuste vastu võitlemisel ja kodanike kaitsmisel igasuguste haldusomavoli vormide eest riigiasjades; taunib igasugust vastupanu avaliku sektori asutuste poolt kodanike- ja meediapoolse täieliku kontrolli suhtes riigi rahaga ja ühiskonna huvides tehtava tegevuse üle; usub, et Euroopa ja üksikute liikmesriikide tasandil tuleks teha täie läbipaistvuse tagamisel ja avatud valitsuse vormide tõhusalt väljaarendamisel käegakatsutavat tööd ja seda parimate olemasolevate tavade põhjal; |
| --- | --- |

67.

peab kõikide haldusaktide täielikku läbipaistvust igal avaliku halduse tasandil kindluseks kuritegelike nähtuste vastu võitlemisel ja kodanike kaitsmisel igasuguste haldusomavoli vormide eest riigiasjades; taunib igasugust vastupanu avaliku sektori asutuste poolt kodanike- ja meediapoolse täieliku kontrolli suhtes riigi rahaga ja ühiskonna huvides tehtava tegevuse üle; usub, et Euroopa ja üksikute liikmesriikide tasandil tuleks teha täie läbipaistvuse tagamisel ja avatud valitsuse vormide tõhusalt väljaarendamisel käegakatsutavat tööd ja seda parimate olemasolevate tavade põhjal;

| 68. | rõhutab, et altkäemaksu varjamiseks ei tohiks väärkasutada OECD konventsioonis teatud eritingimustel lubatud nn väikese meelehea mõistet (väike tasu, et nt saada luba kaupade mahalaadimiseks sadamas); kutsub liikmesriike üles üksmeelselt sellest mõistest loobuma või kasutama seda üksnes äärmuslikes olukordades ning soovitab koostada juhised mõiste ühetaoliseks kasutamiseks kogu ELis; toonitab, et ei altkäemaksu ega väikest meelehead ei saa maksudest maha arvata; |
| --- | --- |

68.

rõhutab, et altkäemaksu varjamiseks ei tohiks väärkasutada OECD konventsioonis teatud eritingimustel lubatud nn väikese meelehea mõistet (väike tasu, et nt saada luba kaupade mahalaadimiseks sadamas); kutsub liikmesriike üles üksmeelselt sellest mõistest loobuma või kasutama seda üksnes äärmuslikes olukordades ning soovitab koostada juhised mõiste ühetaoliseks kasutamiseks kogu ELis; toonitab, et ei altkäemaksu ega väikest meelehead ei saa maksudest maha arvata;

| 69. | toetab ideed rakendada regulaarseid auditeid aususega seotud reeglitest ja käitumisjuhenditest kinnipidamise kohta ja eraldama ametnike aususega seotud koolitusteks piisavalt rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

69.

toetab ideed rakendada regulaarseid auditeid aususega seotud reeglitest ja käitumisjuhenditest kinnipidamise kohta ja eraldama ametnike aususega seotud koolitusteks piisavalt rahalisi vahendeid;

Vastutustundlikum poliitika

| 70. | tuletab erakondadele meelde nende vastutust kandidaatide esitamise või valimisnimekirjade koostamise eest kõikidel tasanditel ja nende järelevalveülesannet kandidaatide sobivuse suhtes ka seeläbi, et nähakse ette range eetikakoodeks, mida kandidaadid peavad järgima, sealhulgas käitumisjuhend, mis peab sisaldama ka selgeid ja läbipaistvaid eeskirju annetuste kohta erakondadele; |
| --- | --- |

70.

tuletab erakondadele meelde nende vastutust kandidaatide esitamise või valimisnimekirjade koostamise eest kõikidel tasanditel ja nende järelevalveülesannet kandidaatide sobivuse suhtes ka seeläbi, et nähakse ette range eetikakoodeks, mida kandidaadid peavad järgima, sealhulgas käitumisjuhend, mis peab sisaldama ka selgeid ja läbipaistvaid eeskirju annetuste kohta erakondadele;

| 71. | on seisukohal, et Euroopa Parlamenti või teistesse ELi institutsioonidesse ja organitesse ei valita neid, kes on lõpliku kohtuotsusega süüdi mõistetud organiseeritud kuritegevusega seotud kuritegudes, rahapesus, korruptsioonis või muudes rasketes avaliku huvi vastastes majandus- või finantskuritegudes; kutsub üles proportsionaalsuse põhimõtet järgides nägema ette sarnane põhimõte ka liikmesriikide parlamentide ja muude valitavate ametikohtade puhul; |
| --- | --- |

71.

on seisukohal, et Euroopa Parlamenti või teistesse ELi institutsioonidesse ja organitesse ei valita neid, kes on lõpliku kohtuotsusega süüdi mõistetud organiseeritud kuritegevusega seotud kuritegudes, rahapesus, korruptsioonis või muudes rasketes avaliku huvi vastastes majandus- või finantskuritegudes; kutsub üles proportsionaalsuse põhimõtet järgides nägema ette sarnane põhimõte ka liikmesriikide parlamentide ja muude valitavate ametikohtade puhul;

| 72. | soovitab liikmesriikidel võtta kasutusele ja rakendada tõhusalt karistussüsteemi osana kandideerimiskeeldu neile, kes on korruptsioonis süüdi mõistetud; on seisukohal, et sellist karistust tuleks kohaldada vähemalt viis aastat, et see kehtiks kõigil valimistel; soovitab ühtlasi ette näha, et samal ajavahemikul ei ole võimalik asuda tööle valitsusega seotud ametiülesannetes mitte ühelgi valitsuse tasandil, sealhulgas ELi tasandil; |
| --- | --- |

72.

soovitab liikmesriikidel võtta kasutusele ja rakendada tõhusalt karistussüsteemi osana kandideerimiskeeldu neile, kes on korruptsioonis süüdi mõistetud; on seisukohal, et sellist karistust tuleks kohaldada vähemalt viis aastat, et see kehtiks kõigil valimistel; soovitab ühtlasi ette näha, et samal ajavahemikul ei ole võimalik asuda tööle valitsusega seotud ametiülesannetes mitte ühelgi valitsuse tasandil, sealhulgas ELi tasandil;

| 73. | soovitab kehtestada poliitilistelt ametikohtadelt tagasiastumise juhud (valitsusest ja selle juurde kuuluvatest asutustest) ning juhtivatelt ja haldusasutuste ametikohtadelt pärast organiseeritud kuritegevuses, korruptsioonisüütegudes või rahapesutehingutes lõplikku süüdimõistmist; |
| --- | --- |

73.

soovitab kehtestada poliitilistelt ametikohtadelt tagasiastumise juhud (valitsusest ja selle juurde kuuluvatest asutustest) ning juhtivatelt ja haldusasutuste ametikohtadelt pärast organiseeritud kuritegevuses, korruptsioonisüütegudes või rahapesutehingutes lõplikku süüdimõistmist;

| 74. | möönab, et teatud riigiametnike ja valitud esindajate kategooriale kehtinud puutumatus on suurim takistus võitluses korruptsiooniga; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles märgatavalt vähendama nende kategooriate arvu, kellel on selline puutumatus; |
| --- | --- |

74.

möönab, et teatud riigiametnike ja valitud esindajate kategooriale kehtinud puutumatus on suurim takistus võitluses korruptsiooniga; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles märgatavalt vähendama nende kategooriate arvu, kellel on selline puutumatus;

| 75. | pooldab erakondadele eetikakoodeksite ettenägemist ja läbipaistvuse tugevdamist erakondade eelarves; soovitab erakondade riiklikku rahastamist paremini kontrollida ning vältida kuritarvitamist ja raiskamist, samuti tuleks erasektorist tulevat rahastamist paremini jälgida ja kontrollida, et tagada erakondade ja nende toetajate aruandekohustus; |
| --- | --- |

75.

pooldab erakondadele eetikakoodeksite ettenägemist ja läbipaistvuse tugevdamist erakondade eelarves; soovitab erakondade riiklikku rahastamist paremini kontrollida ning vältida kuritarvitamist ja raiskamist, samuti tuleks erasektorist tulevat rahastamist paremini jälgida ja kontrollida, et tagada erakondade ja nende toetajate aruandekohustus;

| 76. | kutsub liikmesriike üles muutma häälte ostmise õigusvastaseks ja karistama selle eest, eelkõige nähes ette, et kasu, mida pakutakse kellegi poolt hääletamise lubaduse eest, võib seisneda mitte ainult rahas, vaid ka teistes eelistes, sealhulgas mittemateriaalsetes eelistes ja eelistes kolmandatele isikutele, kes ei ole otseselt õigusvastasesse kokkuleppesse segatud; |
| --- | --- |

76.

kutsub liikmesriike üles muutma häälte ostmise õigusvastaseks ja karistama selle eest, eelkõige nähes ette, et kasu, mida pakutakse kellegi poolt hääletamise lubaduse eest, võib seisneda mitte ainult rahas, vaid ka teistes eelistes, sealhulgas mittemateriaalsetes eelistes ja eelistes kolmandatele isikutele, kes ei ole otseselt õigusvastasesse kokkuleppesse segatud;

| 77. | leiab, et Euroopa Parlamendi liikmete tulude ja finantshuvide avalikustamine on hea tava, mida tuleks rakendada ka liikmesriikide parlamendisaadikute ja ametnike puhul; |
| --- | --- |

77.

leiab, et Euroopa Parlamendi liikmete tulude ja finantshuvide avalikustamine on hea tava, mida tuleks rakendada ka liikmesriikide parlamendisaadikute ja ametnike puhul;

Usaldusväärsem kriminaalõigus

| 78. | soovitab liikmesriikidel luua tõhusad, tulemuslikud, vastutustundlikud ja tasakaalustatud kriminaalõigussüsteemid, mis suudavad tagada kaitseõiguse säilitamise kooskõlas ELi põhiõiguste hartaga; samuti soovitab luua Euroopa tasandil korruptsioonivastaste kriminaalõigussüsteemide tõhususe järelevalvemehhanismi, mis teostab regulaarseid hindamisi ja avaldab soovitusi; |
| --- | --- |

78.

soovitab liikmesriikidel luua tõhusad, tulemuslikud, vastutustundlikud ja tasakaalustatud kriminaalõigussüsteemid, mis suudavad tagada kaitseõiguse säilitamise kooskõlas ELi põhiõiguste hartaga; samuti soovitab luua Euroopa tasandil korruptsioonivastaste kriminaalõigussüsteemide tõhususe järelevalvemehhanismi, mis teostab regulaarseid hindamisi ja avaldab soovitusi;

| 79. | julgustab komisjoni ja liikmesriike kaaluma ka õigusloomega mitteseotud meetmeid, mis tugevdavad usaldust liikmesriikide erinevate õigussüsteemide vahel, suurendavad sidusust ja ergutavad arendama ELi ühist kuritegevusega võitlevat õiguskultuuri; |
| --- | --- |

79.

julgustab komisjoni ja liikmesriike kaaluma ka õigusloomega mitteseotud meetmeid, mis tugevdavad usaldust liikmesriikide erinevate õigussüsteemide vahel, suurendavad sidusust ja ergutavad arendama ELi ühist kuritegevusega võitlevat õiguskultuuri;

| 80. | kutsub komisjoni üles esitama seadusandliku ettepaneku, mis kehtestaks juriidiliste isikute juriidilise vastutuse finantskuritegude puhul ja eelkõige ettevõtjate ja emaettevõtjate vastutuse nende tütarettevõtjate eest; rõhutab, et ettepanek peaks selgelt välja tooma füüsilise isiku vastutuse ettevõtja või selle tütarettevõtjate sooritatud kuritegude eest, mille eest võib isikuid osaliselt või täielikult vastutavaks pidada; |
| --- | --- |

80.

kutsub komisjoni üles esitama seadusandliku ettepaneku, mis kehtestaks juriidiliste isikute juriidilise vastutuse finantskuritegude puhul ja eelkõige ettevõtjate ja emaettevõtjate vastutuse nende tütarettevõtjate eest; rõhutab, et ettepanek peaks selgelt välja tooma füüsilise isiku vastutuse ettevõtja või selle tütarettevõtjate sooritatud kuritegude eest, mille eest võib isikuid osaliselt või täielikult vastutavaks pidada;

| 81. | on seisukohal, et ühtlustamismeetmed korruptsiooni küsimuses peaksid käsitlema aegumistähtaegade erinevusi liikmesriikides, et võtta arvesse nii kaitsevajadusi kui ka vajadust tõhusa ja tulemusliku vastutusele võtmise ja süüdimõistmise järele, ning et aegumistähtajad tuleks määrata vastavalt menetlusetappidele või kohtuastmetele selles mõttes, et süütegu aegub ainult juhul, kui kõnealune etapp või aste ei peaks jõudma lõpule kindlaksmääratud aja jooksul; usub ühtlasi, et proportsionaalsuse ja õigusriigi põhimõtet arvestades ei tohiks korruptsioonijuhtumite korral poolelioleva kriminaalmenetluse puhul aegumine võimalik olla; |
| --- | --- |

81.

on seisukohal, et ühtlustamismeetmed korruptsiooni küsimuses peaksid käsitlema aegumistähtaegade erinevusi liikmesriikides, et võtta arvesse nii kaitsevajadusi kui ka vajadust tõhusa ja tulemusliku vastutusele võtmise ja süüdimõistmise järele, ning et aegumistähtajad tuleks määrata vastavalt menetlusetappidele või kohtuastmetele selles mõttes, et süütegu aegub ainult juhul, kui kõnealune etapp või aste ei peaks jõudma lõpule kindlaksmääratud aja jooksul; usub ühtlasi, et proportsionaalsuse ja õigusriigi põhimõtet arvestades ei tohiks korruptsioonijuhtumite korral poolelioleva kriminaalmenetluse puhul aegumine võimalik olla;

| 82. | on arvamusel, et organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses tuleb ühendada kuritegeliku vara konfiskeerimise mehhanismid, mis oleksid tõhusad ja heidutavad jõupingutused selleks, et tagada õigusemõistmine nende üle, kes hoiavad tahtlikult uurimisest kõrvale, ning takistada vangistatud kuritegelike ühenduste juhtidel (rikkumata sealjuures vangi õigustega seotud põhimõtteid) jätkata oma organisatsiooni juhtimist, andes oma liikmetele korraldusi, vaatamata sellele, et nad ise on vangis; |
| --- | --- |

82.

on arvamusel, et organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses tuleb ühendada kuritegeliku vara konfiskeerimise mehhanismid, mis oleksid tõhusad ja heidutavad jõupingutused selleks, et tagada õigusemõistmine nende üle, kes hoiavad tahtlikult uurimisest kõrvale, ning takistada vangistatud kuritegelike ühenduste juhtidel (rikkumata sealjuures vangi õigustega seotud põhimõtteid) jätkata oma organisatsiooni juhtimist, andes oma liikmetele korraldusi, vaatamata sellele, et nad ise on vangis;

| 83. | innustab liikmesriike kõikide selliste raske kuriteo juhtumite puhul, mis kahjustavad kodanike tervist ja turvalisust, nägema ette heidutavad ja tõhusad karistused ning sanktsioonid, nii kriminaalkaristused kui ka trahvid, sealhulgas suured trahvid, ning soovitab karistusi ühtlustada; |
| --- | --- |

83.

innustab liikmesriike kõikide selliste raske kuriteo juhtumite puhul, mis kahjustavad kodanike tervist ja turvalisust, nägema ette heidutavad ja tõhusad karistused ning sanktsioonid, nii kriminaalkaristused kui ka trahvid, sealhulgas suured trahvid, ning soovitab karistusi ühtlustada;

| 84. | rõhutab ilma lõiget 80 kahjustamata, kui tähtis on kuritegevuse ja organiseeritud kuritegevuse ennetamine, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid näeksid ette ja võtaksid kasutusele vangistusele alternatiivsed tõhusad õiguslikud vahendid ja karistused, nagu trahvid või ühiskondlikult kasulik töö, kui see on lubatud, ja võtaksid sealjuures arvesse kõiki asjaolusid, sealhulgas rikkumise mitte rasket iseloomu; |
| --- | --- |

84.

rõhutab ilma lõiget 80 kahjustamata, kui tähtis on kuritegevuse ja organiseeritud kuritegevuse ennetamine, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid näeksid ette ja võtaksid kasutusele vangistusele alternatiivsed tõhusad õiguslikud vahendid ja karistused, nagu trahvid või ühiskondlikult kasulik töö, kui see on lubatud, ja võtaksid sealjuures arvesse kõiki asjaolusid, sealhulgas rikkumise mitte rasket iseloomu;

Usaldusväärsem ettevõtlus

| 85. | nõuab tungivalt, et ettevõtted teostaksid eneseregulatsiooni ja suurendaksid läbipaistvust käitumisjuhendite abil ja kehtestaksid kontrollimenetlused, sealhulgas sise- ja välisauditi ning looksid eri institutsioonides tegutsevate lobitöötajate avaliku registriti, et vältida eelkõige korruptsiooni, kokkumängu ja huvide konflikti avaliku ja erasektori vahel ning hoida ära ebaõiglane konkurents; soovitab suurendada läbipaistvust ka valdkondades, eesmärkides ja finantsteabes nii riigi kui ka ELi tasandil; |
| --- | --- |

85.

nõuab tungivalt, et ettevõtted teostaksid eneseregulatsiooni ja suurendaksid läbipaistvust käitumisjuhendite abil ja kehtestaksid kontrollimenetlused, sealhulgas sise- ja välisauditi ning looksid eri institutsioonides tegutsevate lobitöötajate avaliku registriti, et vältida eelkõige korruptsiooni, kokkumängu ja huvide konflikti avaliku ja erasektori vahel ning hoida ära ebaõiglane konkurents; soovitab suurendada läbipaistvust ka valdkondades, eesmärkides ja finantsteabes nii riigi kui ka ELi tasandil;

| 86. | nõuab nimekirja koostamist riigiasutuselt akrediteeringu saanud ettevõtetest ja nendest ettevõtetest, mis tuleb nimekirjast välja jätta; on seisukohal, et ettevõte tuleb nimekirjast välja jätta, kui tal on olnud tõsiseid puudujääke lepinguliste nõuete täitmisel või on huvide konflikt kas liikmesriigi või ELi tasandil; |
| --- | --- |

86.

nõuab nimekirja koostamist riigiasutuselt akrediteeringu saanud ettevõtetest ja nendest ettevõtetest, mis tuleb nimekirjast välja jätta; on seisukohal, et ettevõte tuleb nimekirjast välja jätta, kui tal on olnud tõsiseid puudujääke lepinguliste nõuete täitmisel või on huvide konflikt kas liikmesriigi või ELi tasandil;

| 87. | kutsub liikmesriike üles võimendama kaubanduskodade rolli ärimaailmas kõige sagedasemate rahapesust tulenevate riskide ennetamises, nendest teavitamises ja nende vastu võitlemises, ning rakendama täielikult komisjoni tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseks; |
| --- | --- |

87.

kutsub liikmesriike üles võimendama kaubanduskodade rolli ärimaailmas kõige sagedasemate rahapesust tulenevate riskide ennetamises, nendest teavitamises ja nende vastu võitlemises, ning rakendama täielikult komisjoni tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseks;

| 88. | tuletab meelde, et uuriv ajakirjandus, samuti vabaühendused ja akadeemiline ringkond, kes tegelevad avaliku halduse toimimise küsimustega, täidavad olulist positiivset ülesannet pettuse, korruptsiooni ja muude kuritegude paljastamisel; |
| --- | --- |

88.

tuletab meelde, et uuriv ajakirjandus, samuti vabaühendused ja akadeemiline ringkond, kes tegelevad avaliku halduse toimimise küsimustega, täidavad olulist positiivset ülesannet pettuse, korruptsiooni ja muude kuritegude paljastamisel;

| 89. | kutsub ettevõtteid üles tagama hankemenetluse juhendi rakendamise, et tagada seaduslikkus ja maksimaalne läbipaistvus riigihankemenetlustes, vältima koostööd hankijate ja tarnijatega, kelle kohta on teada, et nad maksavad altkäemaksu, või on põhjust seda kahtlustada, täitma vajaduse korral hoolsuskohustust tulevaste hankijate ja tarnijate hindamisel tagamaks, et neil on tõhusad altkäemaksuvastased kavad, teavitama hankijaid ja tarnijaid altkäemaksuvastastest põhimõtetest, teostama järelevalvet oluliste hankijate ja tarnijate üle ettevõtte ja nende suhete regulaarse inventuuri osana ning võtma taganemisõiguse juhul, kui nad maksavad altkäemaksu või tegutsevad viisil, mis on vastuolus ettevõtte tegevuskavaga; |
| --- | --- |

89.

kutsub ettevõtteid üles tagama hankemenetluse juhendi rakendamise, et tagada seaduslikkus ja maksimaalne läbipaistvus riigihankemenetlustes, vältima koostööd hankijate ja tarnijatega, kelle kohta on teada, et nad maksavad altkäemaksu, või on põhjust seda kahtlustada, täitma vajaduse korral hoolsuskohustust tulevaste hankijate ja tarnijate hindamisel tagamaks, et neil on tõhusad altkäemaksuvastased kavad, teavitama hankijaid ja tarnijaid altkäemaksuvastastest põhimõtetest, teostama järelevalvet oluliste hankijate ja tarnijate üle ettevõtte ja nende suhete regulaarse inventuuri osana ning võtma taganemisõiguse juhul, kui nad maksavad altkäemaksu või tegutsevad viisil, mis on vastuolus ettevõtte tegevuskavaga;

Läbipaistvam pangandus- ja kutsesüsteem

| 90. | nõuab tugevamat koostööd pangandussüsteemiga ja finantsvaldkonna kutsealadega ja raamatupidajatega kõikides liikmesriikides ja kolmandate riikidega ning suuremat läbipaistvust, eriti selleks, et määrata kindlaks informaatikavahendid ja seadusandlikud ning haldusmeetmed finantsvoogude jälgitavuse jaoks ja kuritegelike nähtuste kindlakstegemiseks ja võimalikest kuritegudest teatamise korra kehtestamiseks; |
| --- | --- |

90.

nõuab tugevamat koostööd pangandussüsteemiga ja finantsvaldkonna kutsealadega ja raamatupidajatega kõikides liikmesriikides ja kolmandate riikidega ning suuremat läbipaistvust, eriti selleks, et määrata kindlaks informaatikavahendid ja seadusandlikud ning haldusmeetmed finantsvoogude jälgitavuse jaoks ja kuritegelike nähtuste kindlakstegemiseks ja võimalikest kuritegudest teatamise korra kehtestamiseks;

| 91. | palub komisjonil ja teistel järelevalveasutustel näha ette kliendi suhtes kohaldatava kliendikontrolliga seotud kohustused pankadele, kindlustusseltsidele ja krediidiasutustele, et tagada, et liikmesriikide äriühingud ja juriidilised isikud saaksid ja valdaksid piisavat, täpset ja kehtivat teavet oma tegelike kasusaajate kohta, sealhulgas maksuparadiisidest, ning kindlustada äriregistrite pidev ajakohastamine ja nende kvaliteedi kontroll; on seisukohal, et teabe läbipaistvus, ka riigiti tegeliku kasusaajate registri avaldamise kaudu ning piiriülese koostöö kaudu, võib aidata võidelda selliste nähtuste vastu nagu rahapesu, terrorismi rahastamine, maksupettused ja maksudest kõrvalehoidumine; |
| --- | --- |

91.

palub komisjonil ja teistel järelevalveasutustel näha ette kliendi suhtes kohaldatava kliendikontrolliga seotud kohustused pankadele, kindlustusseltsidele ja krediidiasutustele, et tagada, et liikmesriikide äriühingud ja juriidilised isikud saaksid ja valdaksid piisavat, täpset ja kehtivat teavet oma tegelike kasusaajate kohta, sealhulgas maksuparadiisidest, ning kindlustada äriregistrite pidev ajakohastamine ja nende kvaliteedi kontroll; on seisukohal, et teabe läbipaistvus, ka riigiti tegeliku kasusaajate registri avaldamise kaudu ning piiriülese koostöö kaudu, võib aidata võidelda selliste nähtuste vastu nagu rahapesu, terrorismi rahastamine, maksupettused ja maksudest kõrvalehoidumine;

| 92. | kutsub liikmesriike üles võtma oma äriregistrites kasutusele tegelike kasusaajate mõiste ning töötama selle mõiste üleilmse kasutuselevõtmise ning ka teabevahetuse mehhanismide kasutuselevõtmise suunas; |
| --- | --- |

92.

kutsub liikmesriike üles võtma oma äriregistrites kasutusele tegelike kasusaajate mõiste ning töötama selle mõiste üleilmse kasutuselevõtmise ning ka teabevahetuse mehhanismide kasutuselevõtmise suunas;

| 93. | kutsub komisjoni üles töötama välja ühtsed põhimõtted ja haldussuunised siirdehindade sobivaks kasutamiseks; |
| --- | --- |

93.

kutsub komisjoni üles töötama välja ühtsed põhimõtted ja haldussuunised siirdehindade sobivaks kasutamiseks;

| 94. | toetab täielikult komisjoni ettepanekut nimetada maksukuriteod selgesõnaliselt rahapesu põhilisteks õigusrikkumisteks kooskõlas rahapesuvastase töökonna (FATF) 2012. aasta soovitustega; nõuab tungivalt, et EL parandaks tegelikult kasusaavat omanikku käsitleva teabe ja rahapesuvastase kliendi hoolsust käsitleva menetluste läbipaistvust; toetab rahapesuga seotud õigusrikkumiste üleliidulist lihtsustamist ja kutsub üles täielikult rakendama rahapesuvastase töökonna (FATF) standardeid tõhusa järelevalve ja proportsionaalsete sanktsioonide kaudu ning usaldusväärsete kaitsemeetmete alusel; |
| --- | --- |

94.

toetab täielikult komisjoni ettepanekut nimetada maksukuriteod selgesõnaliselt rahapesu põhilisteks õigusrikkumisteks kooskõlas rahapesuvastase töökonna (FATF) 2012. aasta soovitustega; nõuab tungivalt, et EL parandaks tegelikult kasusaavat omanikku käsitleva teabe ja rahapesuvastase kliendi hoolsust käsitleva menetluste läbipaistvust; toetab rahapesuga seotud õigusrikkumiste üleliidulist lihtsustamist ja kutsub üles täielikult rakendama rahapesuvastase töökonna (FATF) standardeid tõhusa järelevalve ja proportsionaalsete sanktsioonide kaudu ning usaldusväärsete kaitsemeetmete alusel;

| 95. | soovitab hinnata täpselt uute pangandus- ja finantstoodetega seotud riske juhul, kui need tooted võimaldavad anonüümsust või kaugoperatsioone; nõuab lisaks maksuparadiiside ühtset määratlemist, kuna kuritegelikud organisatsioonid kasutavad neid sageli selliste eraõiguslike äriühingute või pankade võlakirjaemissioonide jaoks, kelle tegelikku kasusaamist on raske tõestada; |
| --- | --- |

95.

soovitab hinnata täpselt uute pangandus- ja finantstoodetega seotud riske juhul, kui need tooted võimaldavad anonüümsust või kaugoperatsioone; nõuab lisaks maksuparadiiside ühtset määratlemist, kuna kuritegelikud organisatsioonid kasutavad neid sageli selliste eraõiguslike äriühingute või pankade võlakirjaemissioonide jaoks, kelle tegelikku kasusaamist on raske tõestada;

| 96. | ootab operatiivseid lahendusi, mis võimaldaksid vastavuses isikuandmete kaitset käsitlevate õigusnormidega finants- ja krediidiettevõtetel kindlaks teha võimalikku tehingut teha sooviva isiku identiteedi, sest identiteedivargusega seotud pettused on mõnikord rahapesu eeltingimus; väljendab seepärast heameelt pangandusliidu loomise üle; |
| --- | --- |

96.

ootab operatiivseid lahendusi, mis võimaldaksid vastavuses isikuandmete kaitset käsitlevate õigusnormidega finants- ja krediidiettevõtetel kindlaks teha võimalikku tehingut teha sooviva isiku identiteedi, sest identiteedivargusega seotud pettused on mõnikord rahapesu eeltingimus; väljendab seepärast heameelt pangandusliidu loomise üle;

| 97. | soovitab kaotada pangasaladuse; |
| --- | --- |

97.

soovitab kaotada pangasaladuse;

Mida teha selleks, et kuritegevus ei oleks tulus

| 98. | kutsub kõiki avaliku ja erasektori sidusrühmi üles asuma kindlameelselt võitlema rahapesu vastu; palub tagada rahapesuvastaste kohustuste täiel määral täitmise kutsealade esindajate poolt, edendades kahtlastest tehingutest teatamise mehhanisme ja toimimisjuhendid, mis hõlmaksid kutseühendusi ja kutseliite; |
| --- | --- |

98.

kutsub kõiki avaliku ja erasektori sidusrühmi üles asuma kindlameelselt võitlema rahapesu vastu; palub tagada rahapesuvastaste kohustuste täiel määral täitmise kutsealade esindajate poolt, edendades kahtlastest tehingutest teatamise mehhanisme ja toimimisjuhendid, mis hõlmaksid kutseühendusi ja kutseliite;

| 99. | juhib tähelepanu rahapesu andmebüroode rolli olulisusele kõrgete rahvusvaheliste standardite tagamisel rahapesuvastases võitluses; tunnistab, et Euroopa vahendid finantsvoogude jälgimiseks on olulised võitluseks selliste ohtude vastu nagu küberkuritegevus, rahapesu ja terrorismi rahastamine; |
| --- | --- |

99.

juhib tähelepanu rahapesu andmebüroode rolli olulisusele kõrgete rahvusvaheliste standardite tagamisel rahapesuvastases võitluses; tunnistab, et Euroopa vahendid finantsvoogude jälgimiseks on olulised võitluseks selliste ohtude vastu nagu küberkuritegevus, rahapesu ja terrorismi rahastamine;

| 100. | soovitab mängijaid süstemaatiliselt tuvastada ja kontrollida, keelata interneti hasartmängudesse tehtavate anonüümsete maksete arveldamine ning ka mängude hostimise serveritel kindlaks teha, töötades välja teabesüsteemid, mis võimaldaksid täielikult jälgida interneti- ja internetiühenduseta mängude kaudu tehtavaid rahaülekandeid; |
| --- | --- |

100.

soovitab mängijaid süstemaatiliselt tuvastada ja kontrollida, keelata interneti hasartmängudesse tehtavate anonüümsete maksete arveldamine ning ka mängude hostimise serveritel kindlaks teha, töötades välja teabesüsteemid, mis võimaldaksid täielikult jälgida interneti- ja internetiühenduseta mängude kaudu tehtavaid rahaülekandeid;

| 101. | nõustub nn neljandas rahapesuvastases direktiivis kavandatud kohaldamisala laiendamisega hasartmängusektorile; kutsub komisjoni üles nägema ette kihlvedude, eriti spordivõistlustega seotud rahapesuvastase õigusraamistiku ja asjakohased meetmed, määrates selles kindlaks uued süütegude määratlused, nagu kihlveopettused, ja asjakohased karistustasemed ja toetades järelevalvemehhanisme, millesse on kaasatud spordiliidud, ühendused ning internetis ja väljaspool internetti tegutsevad ettevõtjad ning vajaduse korral riikide ametiasutused; nõuab tungivalt, et spordiorganisatsioonid kehtestaksid kõikidele töötajatele käitumisjuhendi, kus keelustatakse selgelt võistlustulemustega manipuleerimine kihlveo või muul eesmärgil, keelatakse kihlvedude sõlmimine enda võistluste puhul ja kehtestatakse kohustus teavitada teadaolevatest võistluste tulemustes kokkuleppimistest, tagades piisava rikkumistest teatajate kaitsemehhanismi; |
| --- | --- |

101.

nõustub nn neljandas rahapesuvastases direktiivis kavandatud kohaldamisala laiendamisega hasartmängusektorile; kutsub komisjoni üles nägema ette kihlvedude, eriti spordivõistlustega seotud rahapesuvastase õigusraamistiku ja asjakohased meetmed, määrates selles kindlaks uued süütegude määratlused, nagu kihlveopettused, ja asjakohased karistustasemed ja toetades järelevalvemehhanisme, millesse on kaasatud spordiliidud, ühendused ning internetis ja väljaspool internetti tegutsevad ettevõtjad ning vajaduse korral riikide ametiasutused; nõuab tungivalt, et spordiorganisatsioonid kehtestaksid kõikidele töötajatele käitumisjuhendi, kus keelustatakse selgelt võistlustulemustega manipuleerimine kihlveo või muul eesmärgil, keelatakse kihlvedude sõlmimine enda võistluste puhul ja kehtestatakse kohustus teavitada teadaolevatest võistluste tulemustes kokkuleppimistest, tagades piisava rikkumistest teatajate kaitsemehhanismi;

| 102. | leiab, et spordiüritustel korraldatud kihlvedudega seotud rahapesu on sageli organiseeritud kuritegevuse tulemus; kutsub seetõttu komisjoni üles esitama õigusakti ettepaneku, mis sisaldaks ühesugust määratlust korruptsiooni ja spordipettuste kui kuritegude kohta; kutsub liikmesriike üles mitte lubama kihlvedude korraldamist ilma sportliku väljakutseta spordiüritustel ja keelata kihlveospordi kõige ohtlikumad vormid; soovitab ka luua riiklikul tasandil aruandlussüsteemid spordiga seotud korruptsiooni kahtluste väljaselgitamiseks, nagu need on kehtestatud rahapesu tõkestamiseks ning mis oleksid kohustuslikud interneti- ja internetiühenduseta mängude operaatoritele ja spordi sidusrühmadele; |
| --- | --- |

102.

leiab, et spordiüritustel korraldatud kihlvedudega seotud rahapesu on sageli organiseeritud kuritegevuse tulemus; kutsub seetõttu komisjoni üles esitama õigusakti ettepaneku, mis sisaldaks ühesugust määratlust korruptsiooni ja spordipettuste kui kuritegude kohta; kutsub liikmesriike üles mitte lubama kihlvedude korraldamist ilma sportliku väljakutseta spordiüritustel ja keelata kihlveospordi kõige ohtlikumad vormid; soovitab ka luua riiklikul tasandil aruandlussüsteemid spordiga seotud korruptsiooni kahtluste väljaselgitamiseks, nagu need on kehtestatud rahapesu tõkestamiseks ning mis oleksid kohustuslikud interneti- ja internetiühenduseta mängude operaatoritele ja spordi sidusrühmadele;

| 103. | rõhutab, et tugevdada tuleks koostööd ja teabevahetust liikmesriikide, nende reguleerivate asutuste, Europoli ja Eurojusti vahel, et võidelda kuritegelike nähtuste vastu piiriüleste interneti hasartmängudega seotud tegevuses; |
| --- | --- |

103.

rõhutab, et tugevdada tuleks koostööd ja teabevahetust liikmesriikide, nende reguleerivate asutuste, Europoli ja Eurojusti vahel, et võidelda kuritegelike nähtuste vastu piiriüleste interneti hasartmängudega seotud tegevuses;

| 104. | tunnistab, et üha tavalisem rahapesu vahend on interneti hasartmängud, kus võidud on sageli maksuvabad, suured tehingute mahud muudavad musta raha tuvastamise väga raskeks ja arvukad maksete töötlejad muudavad selle süsteemi veelgi keerulisemaks; kutsub üles kehtestama reguleeriva raamistiku, et võidelda rahapesu vastu igat tüüpi interneti hasartmängude kaudu; |
| --- | --- |

104.

tunnistab, et üha tavalisem rahapesu vahend on interneti hasartmängud, kus võidud on sageli maksuvabad, suured tehingute mahud muudavad musta raha tuvastamise väga raskeks ja arvukad maksete töötlejad muudavad selle süsteemi veelgi keerulisemaks; kutsub üles kehtestama reguleeriva raamistiku, et võidelda rahapesu vastu igat tüüpi interneti hasartmängude kaudu;

| 105. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid lisaksid kriminaalõigusesse võistluste tulemustes kokkuleppimise ühtlustatud määratluse ja looksid võistluste tulemustes kokkuleppimise vastu võitlemiseks õigusliku vahendi, kavandaksid sanktsioone seoses võistluste tulemustes kokkuleppimisega, sealhulgas trahve ja konfiskeerimist, ning õiguskaitseorganites eriüksuse loomist võistluste tulemustes kokkuleppimise vastu võitlemiseks, millel oleks keskne roll peamiste sidusrühmadega suhtlemises ja koostöö tegemises, edasises uurimises ja menetluse algatamises; |
| --- | --- |

105.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid lisaksid kriminaalõigusesse võistluste tulemustes kokkuleppimise ühtlustatud määratluse ja looksid võistluste tulemustes kokkuleppimise vastu võitlemiseks õigusliku vahendi, kavandaksid sanktsioone seoses võistluste tulemustes kokkuleppimisega, sealhulgas trahve ja konfiskeerimist, ning õiguskaitseorganites eriüksuse loomist võistluste tulemustes kokkuleppimise vastu võitlemiseks, millel oleks keskne roll peamiste sidusrühmadega suhtlemises ja koostöö tegemises, edasises uurimises ja menetluse algatamises;

| 106. | kutsub üles tegema komisjoni koordineerimisel tihedamat koostööd Euroopa tasandil, et tuvastada ja keelustada selliste interneti hasartmänguettevõtjate tegevus, kes on seotud võistluste tulemustes kokkuleppimise ja muu ebaseadusliku tegevusega; |
| --- | --- |

106.

kutsub üles tegema komisjoni koordineerimisel tihedamat koostööd Euroopa tasandil, et tuvastada ja keelustada selliste interneti hasartmänguettevõtjate tegevus, kes on seotud võistluste tulemustes kokkuleppimise ja muu ebaseadusliku tegevusega;

| 107. | kutsub spordi juhtorganeid, liikmesriike ja komisjoni üles investeerima sportlastele korraldatavatesse teadlikkuse parandamise kampaaniatesse võistluste tulemustes kokkuleppimise kohta seoses selle kuriteo õiguslike tagajärgede ja kahjulike mõjudega spordivõistluste aususele; |
| --- | --- |

107.

kutsub spordi juhtorganeid, liikmesriike ja komisjoni üles investeerima sportlastele korraldatavatesse teadlikkuse parandamise kampaaniatesse võistluste tulemustes kokkuleppimise kohta seoses selle kuriteo õiguslike tagajärgede ja kahjulike mõjudega spordivõistluste aususele;

| 108. | palub ühtlustada liikmesriikide rahapesu andmebüroode ülesanne, suurendada nende tegevuse volitusi ning parandada nendevahelise koostöö mehhanisme; |
| --- | --- |

108.

palub ühtlustada liikmesriikide rahapesu andmebüroode ülesanne, suurendada nende tegevuse volitusi ning parandada nendevahelise koostöö mehhanisme;

| 109. | teeb ettepaneku, et liikmesriigid tegutseksid ühtselt oma kohtuotsuste ja karistuste määramisel ning vanglasüsteemide ja vanglatöötajate koolitamise valdkonnas; |
| --- | --- |

109.

teeb ettepaneku, et liikmesriigid tegutseksid ühtselt oma kohtuotsuste ja karistuste määramisel ning vanglasüsteemide ja vanglatöötajate koolitamise valdkonnas;

| 110. | soovitab tugevdada Euroopa tasandil järelevalve rolli rahapesu suhtes, mida teostavad Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja ühtne järelevalvemehhanism, seda ka tõhusa Euroopa pangandusliidu saavutamiseks, mis võitleks tõhusalt korruptsiooni ja rahapesu vastu ühtlustatud eeskirjade alusel huvide konflikti ja järelevalvesüsteemi kohta; nõuab, et vahepeal tuleks tugevdada järelevalve tagamise suutlikkust, asjatundlikkust ja otsusekindlust riiklikul tasandil, et saavutada tihedam koostöö riikide ametiasutuste vahel; |
| --- | --- |

110.

soovitab tugevdada Euroopa tasandil järelevalve rolli rahapesu suhtes, mida teostavad Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja ühtne järelevalvemehhanism, seda ka tõhusa Euroopa pangandusliidu saavutamiseks, mis võitleks tõhusalt korruptsiooni ja rahapesu vastu ühtlustatud eeskirjade alusel huvide konflikti ja järelevalvesüsteemi kohta; nõuab, et vahepeal tuleks tugevdada järelevalve tagamise suutlikkust, asjatundlikkust ja otsusekindlust riiklikul tasandil, et saavutada tihedam koostöö riikide ametiasutuste vahel;

| 111. | julgustab vastu võtma minimaalseid hea juhtimistava norme maksuvaldkonnas, eelkõige liikmesriikide ühisalgatuste kaudu vastavates suhetes riikidega, mis on olemuselt maksuparadiisid, muu hulgas ka selleks, et hõlbustada teabe saamist võimalike selliste riiulifirmade omanduse kohta, kelle tegevuskoht asub neis riikides; rõhutab, kui oluline on eespool nimetatud komisjoni 6. detsembri 2012. aasta teatis, mis käsitleb ELi pettusevastase poliitika ja arengu-, maksu- ja kaubanduspoliitika vahelise seose tugevdamist; |
| --- | --- |

111.

julgustab vastu võtma minimaalseid hea juhtimistava norme maksuvaldkonnas, eelkõige liikmesriikide ühisalgatuste kaudu vastavates suhetes riikidega, mis on olemuselt maksuparadiisid, muu hulgas ka selleks, et hõlbustada teabe saamist võimalike selliste riiulifirmade omanduse kohta, kelle tegevuskoht asub neis riikides; rõhutab, kui oluline on eespool nimetatud komisjoni 6. detsembri 2012. aasta teatis, mis käsitleb ELi pettusevastase poliitika ja arengu-, maksu- ja kaubanduspoliitika vahelise seose tugevdamist;

| 112. | nõuab Euroopa Liidult jõulisi samme rahvusvahelisel areenil, näiteks G8 ja G20 tippkohtumistel, et kaotada maksuparadiisidega seotud kuritegevus; |
| --- | --- |

112.

nõuab Euroopa Liidult jõulisi samme rahvusvahelisel areenil, näiteks G8 ja G20 tippkohtumistel, et kaotada maksuparadiisidega seotud kuritegevus;

| 113. | rõhutab, et maksustamise põhimõtted tuleks viia kooskõlla OECD aruandes „Addressing Base Erosion and Profit Shifting” („Võitlus maksubaasi vähenemise ja kasumite kõrvalesuunamise vastu”) esitatud soovitustega, nii et maksustamise üldpõhimõte seisneks selles, et maksustamine peaks toimuma tulu toova majandustegevuse kohas – nn rikkuse päritolu põhimõte; |
| --- | --- |

113.

rõhutab, et maksustamise põhimõtted tuleks viia kooskõlla OECD aruandes „Addressing Base Erosion and Profit Shifting” („Võitlus maksubaasi vähenemise ja kasumite kõrvalesuunamise vastu”) esitatud soovitustega, nii et maksustamise üldpõhimõte seisneks selles, et maksustamine peaks toimuma tulu toova majandustegevuse kohas – nn rikkuse päritolu põhimõte;

| 114. | on seisukohal, et nn rikkuse päritolu põhimõte muudab tõhusa maksustamise ja maksudest kõrvalehoidumise vältimise maksuasutuste jaoks lihtsamaks; on seisukohal, et õiglane maksusüsteem on hädavajalik, eelkõige kriisiaegadel, kui maksukoormus nihutatakse ebaõiglaselt väikeettevõtjatele ja majapidamistele, ning et maksudest kõrvalehoidumise on osaliselt esile kutsunud ELis asuvad maksuparadiisid; |
| --- | --- |

114.

on seisukohal, et nn rikkuse päritolu põhimõte muudab tõhusa maksustamise ja maksudest kõrvalehoidumise vältimise maksuasutuste jaoks lihtsamaks; on seisukohal, et õiglane maksusüsteem on hädavajalik, eelkõige kriisiaegadel, kui maksukoormus nihutatakse ebaõiglaselt väikeettevõtjatele ja majapidamistele, ning et maksudest kõrvalehoidumise on osaliselt esile kutsunud ELis asuvad maksuparadiisid;

| 115. | toonitab, et maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamine on ülioluline jätkusuutliku majanduskasvu edendamiseks ELis; rõhutab, et pettuste ja maksudest kõrvalehoidumise tasemete vähendamine tugevdaks majanduse kasvupotentsiaali, muutes liidu rahanduse tervemaks ning pannes ettevõtted ausalt ja võrdsete võimaluste alusel konkureerima; |
| --- | --- |

115.

toonitab, et maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamine on ülioluline jätkusuutliku majanduskasvu edendamiseks ELis; rõhutab, et pettuste ja maksudest kõrvalehoidumise tasemete vähendamine tugevdaks majanduse kasvupotentsiaali, muutes liidu rahanduse tervemaks ning pannes ettevõtted ausalt ja võrdsete võimaluste alusel konkureerima;

| 116. | kutsub auditifirmasid ja õigusnõustajaid üles hoiatama riiklikke maksuasutusi, kui auditeeritud või nõustatud ettevõtetes esineb mis tahes märke agressiivse maksuplaneerimise kohta; |
| --- | --- |

116.

kutsub auditifirmasid ja õigusnõustajaid üles hoiatama riiklikke maksuasutusi, kui auditeeritud või nõustatud ettevõtetes esineb mis tahes märke agressiivse maksuplaneerimise kohta;

| 117. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon on pühendunud automaatse infovahetuse edendamisele; kutsub siiski veel kord üles sõlmima rahvusvaheliselt siduvat mitmepoolset automaatse maksualase teabevahetuse lepingut, mis peaks hõlmama ka usaldusfonde ja sihtasutusi ja sisaldaks sanktsioone, mida saaks rakendada nii koostööd tõrjuvate jurisdiktsioonide kui ka nende finantseerimisasutuste suhtes, kes on seotud maksuparadiisidega; nõuab tungivalt, et EL rakendaks samalaadseid meetmeid, nagu on USA seadus maksuparadiiside kuritarvituste lõpetamise kohta, ning kaaluks võimalust võtta panganduslitsents nendelt finantseerimisasutustelt, kes teevad koostööd maksuparadiisidega; kutsub komisjoni üles tegema ettepaneku rangetel kriteeriumidel põhineva Euroopa maksuparadiiside musta nimekirja loomiseks ning tegema ettepaneku Euroopa karistuste kohaldamise korra loomiseks mittevastavuse korral või tõhustatud koostöö jaoks, kui ELi lähenemisviis ei osutu võimalikuks; |
| --- | --- |

117.

väljendab heameelt selle üle, et komisjon on pühendunud automaatse infovahetuse edendamisele; kutsub siiski veel kord üles sõlmima rahvusvaheliselt siduvat mitmepoolset automaatse maksualase teabevahetuse lepingut, mis peaks hõlmama ka usaldusfonde ja sihtasutusi ja sisaldaks sanktsioone, mida saaks rakendada nii koostööd tõrjuvate jurisdiktsioonide kui ka nende finantseerimisasutuste suhtes, kes on seotud maksuparadiisidega; nõuab tungivalt, et EL rakendaks samalaadseid meetmeid, nagu on USA seadus maksuparadiiside kuritarvituste lõpetamise kohta, ning kaaluks võimalust võtta panganduslitsents nendelt finantseerimisasutustelt, kes teevad koostööd maksuparadiisidega; kutsub komisjoni üles tegema ettepaneku rangetel kriteeriumidel põhineva Euroopa maksuparadiiside musta nimekirja loomiseks ning tegema ettepaneku Euroopa karistuste kohaldamise korra loomiseks mittevastavuse korral või tõhustatud koostöö jaoks, kui ELi lähenemisviis ei osutu võimalikuks;

| 118. | innustab liikmesriike ja Euroopa Parlamenti jõudma kiiresti kokkuleppele ELi avatuse ja finantsaruannete direktiivides; nõuab, et edaspidi peavad direktiivid hõlmama kõiki suuri ettevõtteid nende tegevusalast sõltumata; |
| --- | --- |

118.

innustab liikmesriike ja Euroopa Parlamenti jõudma kiiresti kokkuleppele ELi avatuse ja finantsaruannete direktiivides; nõuab, et edaspidi peavad direktiivid hõlmama kõiki suuri ettevõtteid nende tegevusalast sõltumata;

| 119. | kutsub komisjoni üles välja töötama ranged kriteeriumid äritegevuse sisu kohta seoses riiuli- või postkastifirmade loomisega, mis aitavad kaasa maksude vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise seaduslikele ja ebaseaduslikele tavadele; |
| --- | --- |

119.

kutsub komisjoni üles välja töötama ranged kriteeriumid äritegevuse sisu kohta seoses riiuli- või postkastifirmade loomisega, mis aitavad kaasa maksude vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise seaduslikele ja ebaseaduslikele tavadele;

| 120. | kutsub komisjoni üles viima läbi hindamise praegu liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel, mida võib pidada maksuparadiisideks, kehtivate maksulepingute kohta; palub komisjonil nimetatud teema käsitlemiseks esitada ka ettepanekud, muu hulgas mis tahes sellise kokkuleppe läbivaatamise kohta; kutsub komisjoni üles esitama aruande enda leidude kohta ja oma ettepanekud Euroopa Parlamendile hiljemalt 2013. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

120.

kutsub komisjoni üles viima läbi hindamise praegu liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel, mida võib pidada maksuparadiisideks, kehtivate maksulepingute kohta; palub komisjonil nimetatud teema käsitlemiseks esitada ka ettepanekud, muu hulgas mis tahes sellise kokkuleppe läbivaatamise kohta; kutsub komisjoni üles esitama aruande enda leidude kohta ja oma ettepanekud Euroopa Parlamendile hiljemalt 2013. aasta lõpuks;

Uued tehnoloogialahendused organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse teenistuses

| 121. | on seisukohal, et Euroopa satelliitpositsioneerimissüsteemid ja maa satelliitseiresüsteemid võiksid aidata tuvastada ebaseadusliku salakaubaveo, selle lastimise või lossimisega tegelevate laevade marsruute; nõuab seega, et õigusasutused suurendaksid uute tehnoloogiate, sealhulgas satelliittuvastuse kasutamist selles valdkonnas, kuna need võivad aidata kaasa võitlusele organiseeritud kuritegevuse vastu; |
| --- | --- |

121.

on seisukohal, et Euroopa satelliitpositsioneerimissüsteemid ja maa satelliitseiresüsteemid võiksid aidata tuvastada ebaseadusliku salakaubaveo, selle lastimise või lossimisega tegelevate laevade marsruute; nõuab seega, et õigusasutused suurendaksid uute tehnoloogiate, sealhulgas satelliittuvastuse kasutamist selles valdkonnas, kuna need võivad aidata kaasa võitlusele organiseeritud kuritegevuse vastu;

| 122. | märgib, et internetikasutuse ülemaailmne kasv on pakkunud uusi võimalusi internetipõhiseks kuritegevuseks, näiteks intellektuaalomandi vargus, võltsitud kaupade ost ja müük ja identiteedivargus, mis ohustavad majandust ning Euroopa kodanike turvalisust ja tervist; |
| --- | --- |

122.

märgib, et internetikasutuse ülemaailmne kasv on pakkunud uusi võimalusi internetipõhiseks kuritegevuseks, näiteks intellektuaalomandi vargus, võltsitud kaupade ost ja müük ja identiteedivargus, mis ohustavad majandust ning Euroopa kodanike turvalisust ja tervist;

| 123. | märgib, et harivatel, teadlikkust suurendavatel ja avalikel kampaaniatel on oluline roll üha kasvava küberkuritegevuse probleemiga tegelemisel; rõhutab, et üldsuse teadlikkuse ja oskuste puudumine suurendavad organiseeritud kuritegelike rühmituste suutlikkust kasutada ära internetti ja selle pakutavaid võimalusi; |
| --- | --- |

123.

märgib, et harivatel, teadlikkust suurendavatel ja avalikel kampaaniatel on oluline roll üha kasvava küberkuritegevuse probleemiga tegelemisel; rõhutab, et üldsuse teadlikkuse ja oskuste puudumine suurendavad organiseeritud kuritegelike rühmituste suutlikkust kasutada ära internetti ja selle pakutavaid võimalusi;

| 124. | väljendab heameelt küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse loomise üle ja innustab seda agentuuri edasi arendama, eelkõige selleks, et võidelda organiseeritud kuritegevuse vastu ka piiriüleselt ja koostöös kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

124.

väljendab heameelt küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse loomise üle ja innustab seda agentuuri edasi arendama, eelkõige selleks, et võidelda organiseeritud kuritegevuse vastu ka piiriüleselt ja koostöös kolmandate riikidega;

| 125. | rõhutab kiireloomulist vajadust töötada välja mõiste „küberkuritegevus” kokkulepitud ja täpne kontseptsioon, mida oleks võimalik rakendada kõikides ELi liikmesriikides; |
| --- | --- |

125.

rõhutab kiireloomulist vajadust töötada välja mõiste „küberkuritegevus” kokkulepitud ja täpne kontseptsioon, mida oleks võimalik rakendada kõikides ELi liikmesriikides;

| 126. | julgustab teadusuuringute edendamist uute tehnoloogiate kasutamise kohta liikmesriikide kasutatavates kontrollisüsteemides ja nende rakendamise lihtsustamist; need võiksid hõlmata näiteks reaalajas jälgimist ning kohapeal maksu-, tolli- ja muud tüüpi kontrollide registreerimist tsentraalsete korruptsioonivastaste üksuste poolt; |
| --- | --- |

126.

julgustab teadusuuringute edendamist uute tehnoloogiate kasutamise kohta liikmesriikide kasutatavates kontrollisüsteemides ja nende rakendamise lihtsustamist; need võiksid hõlmata näiteks reaalajas jälgimist ning kohapeal maksu-, tolli- ja muud tüüpi kontrollide registreerimist tsentraalsete korruptsioonivastaste üksuste poolt;

| 127. | julgustab ühtse aruandlussüsteemi loomist kõikide pettuse ja korruptsioonijuhtumite kohta, mille suhtes on algatatud kriminaalmenetlus (tagades seejuures piisava isikuandmete kaitse ja lähtudes süütuse presumptsioonist); |
| --- | --- |

127.

julgustab ühtse aruandlussüsteemi loomist kõikide pettuse ja korruptsioonijuhtumite kohta, mille suhtes on algatatud kriminaalmenetlus (tagades seejuures piisava isikuandmete kaitse ja lähtudes süütuse presumptsioonist);

Lõppsoovitused

| 128. | nõuab tungivalt Euroopa Prokuratuuri Ameti loomist kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 86, eelkõige võitlemiseks kuritegude vastu, mis kahjustavad Euroopa Liidu finantshuve, ning tõsiste piiriüleste kuritegude vastu, nende uurimiseks, nende eest vastutusele võtmiseks ja nende eest süüdi mõistmiseks; soovitab, et tulevane Euroopa Prokuratuur peaks olema kiire ja lihtsa struktuuriga ning sellel peaksid olema riikide ametiasutuste töö koordineerimise ja stimuleerimise ülesanded, et tagada ühtsete menetlusreeglite abil uurimiste suurem ühtsus; peab oluliseks, et komisjon esitaks enne 2013. aasta septembrit ettepaneku, milles määratletaks selgelt Euroopa Prokuratuuri Ameti struktuur, selle aruandluskohustus Euroopa Parlamendi ees ja eelkõige selle vastastikune toime Europoli, Eurojusti, Euroopa Pettustevastase Ameti ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga, ning et EPPO tegevust toetatakse selge menetlusõiguste raamistikuga ja et määratletakse selgelt EPPO-le alluvad õigusrikkumised; |
| --- | --- |

128.

nõuab tungivalt Euroopa Prokuratuuri Ameti loomist kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 86, eelkõige võitlemiseks kuritegude vastu, mis kahjustavad Euroopa Liidu finantshuve, ning tõsiste piiriüleste kuritegude vastu, nende uurimiseks, nende eest vastutusele võtmiseks ja nende eest süüdi mõistmiseks; soovitab, et tulevane Euroopa Prokuratuur peaks olema kiire ja lihtsa struktuuriga ning sellel peaksid olema riikide ametiasutuste töö koordineerimise ja stimuleerimise ülesanded, et tagada ühtsete menetlusreeglite abil uurimiste suurem ühtsus; peab oluliseks, et komisjon esitaks enne 2013. aasta septembrit ettepaneku, milles määratletaks selgelt Euroopa Prokuratuuri Ameti struktuur, selle aruandluskohustus Euroopa Parlamendi ees ja eelkõige selle vastastikune toime Europoli, Eurojusti, Euroopa Pettustevastase Ameti ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga, ning et EPPO tegevust toetatakse selge menetlusõiguste raamistikuga ja et määratletakse selgelt EPPO-le alluvad õigusrikkumised;

| 129. | on arvamusel, et Eurojust võiks edasi tegeleda kuritegudega, mis on määratletud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1, ja vajaduse korral ka täiendavate kuritegudega liidu poliitika rakendamise suhtes, nagu on ette nähtud sama artikli lõikes 2, tagades samal ajal selle eelseisvas läbivaatamises demokraatlike ja põhiõigustega arvestamise; |
| --- | --- |

129.

on arvamusel, et Eurojust võiks edasi tegeleda kuritegudega, mis on määratletud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1, ja vajaduse korral ka täiendavate kuritegudega liidu poliitika rakendamise suhtes, nagu on ette nähtud sama artikli lõikes 2, tagades samal ajal selle eelseisvas läbivaatamises demokraatlike ja põhiõigustega arvestamise;

| 130. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ei vähendaks liidu eelarvet lühiajaliselt uudistesse jõudmiseks, vaid tagaksid täiendavad rahalised vahendid Europoli, Eurojusti, Frontexi ja tulevase Euroopa Prokuratuuri (EPPO) jaoks, kuna nende edusammudel on mitmekordistav mõju liikmesriikidel saamata jääva maksutulu vähendamisele; |
| --- | --- |

130.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid ei vähendaks liidu eelarvet lühiajaliselt uudistesse jõudmiseks, vaid tagaksid täiendavad rahalised vahendid Europoli, Eurojusti, Frontexi ja tulevase Euroopa Prokuratuuri (EPPO) jaoks, kuna nende edusammudel on mitmekordistav mõju liikmesriikidel saamata jääva maksutulu vähendamisele;

| 131. | soovib näha kokkulepet Liechtensteiniga seoses piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega; |
| --- | --- |

131.

soovib näha kokkulepet Liechtensteiniga seoses piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega;

| 132. | nõuab kindlalt, et liikmesriigid võtaksid esimesel võimalusel vastu direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded; palub komisjonil jälgida, et direktiiv võetakse siseriiklikku õigusesse üle nõuetekohaselt; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon viiksid täide tegevuskava kahtlustatavate või süüdistatavate isikute menetlusõiguste kohta kriminaalmenetluses, sealhulgas kohtueelse kinnipidamise direktiivi; |
| --- | --- |

132.

nõuab kindlalt, et liikmesriigid võtaksid esimesel võimalusel vastu direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded; palub komisjonil jälgida, et direktiiv võetakse siseriiklikku õigusesse üle nõuetekohaselt; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon viiksid täide tegevuskava kahtlustatavate või süüdistatavate isikute menetlusõiguste kohta kriminaalmenetluses, sealhulgas kohtueelse kinnipidamise direktiivi;

| 133. | kutsub üles kehtestama rangemad karistused kuritegelikes rühmitustes osalemise eest, narkokaubandusega seotud kuritegude eest ning inim- või elundikaubanduse eest; |
| --- | --- |

133.

kutsub üles kehtestama rangemad karistused kuritegelikes rühmitustes osalemise eest, narkokaubandusega seotud kuritegude eest ning inim- või elundikaubanduse eest;

| 134. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni soovituste kohaselt õiguslikud ja muud meetmed, et määratleda kuriteona tahtlikult sooritatud ebaseadusliku rikastumise juhtumid, st riigiametniku varade märkimisväärne suurenemine, mida ta ei suuda mõistlikult selgitada seoses oma seadusliku sissetulekuga; |
| --- | --- |

134.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni soovituste kohaselt õiguslikud ja muud meetmed, et määratleda kuriteona tahtlikult sooritatud ebaseadusliku rikastumise juhtumid, st riigiametniku varade märkimisväärne suurenemine, mida ta ei suuda mõistlikult selgitada seoses oma seadusliku sissetulekuga;

| 135. | väljendab murelikkust asjaolu pärast, et terve rida nn uusi kuritegusid – näiteks ebaseaduslik jäätme- ja kunstiäri, kaitsealuste liikidega kaubitsemine ning kaupade võltsimine – ei kuulu vaatamata sellele, et need on kuritegelike organisatsioonide jaoks väga kasumlik tegevus, millel on eriti negatiivsed tagajärjed ühiskonnale ja keskkonnale ning mis on laia riikidevahelise ulatusega, nn eurokuritegude hulka; on seisukohal, et selliseid kuritegusid tuleks Euroopa valikutes asjakohaselt arvesse võtta, ning teeb seega ettepaneku, et nõukogu võtaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 sätestatud eesõiguste alusel vastu otsuse, et määratleda veel teisi kuritegevuse liike, sealhulgas eespool loetletuid; |
| --- | --- |

135.

väljendab murelikkust asjaolu pärast, et terve rida nn uusi kuritegusid – näiteks ebaseaduslik jäätme- ja kunstiäri, kaitsealuste liikidega kaubitsemine ning kaupade võltsimine – ei kuulu vaatamata sellele, et need on kuritegelike organisatsioonide jaoks väga kasumlik tegevus, millel on eriti negatiivsed tagajärjed ühiskonnale ja keskkonnale ning mis on laia riikidevahelise ulatusega, nn eurokuritegude hulka; on seisukohal, et selliseid kuritegusid tuleks Euroopa valikutes asjakohaselt arvesse võtta, ning teeb seega ettepaneku, et nõukogu võtaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 sätestatud eesõiguste alusel vastu otsuse, et määratleda veel teisi kuritegevuse liike, sealhulgas eespool loetletuid;

| 136. | kutsub komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti õigusakti ettepaneku rikkumisest teatajate tõhusa Euroopa kaitseprogrammi kohta seoses piiriülese korruptsiooni ja ELi finantshuve hõlmava korruptsiooniga ja tunnistajate ning kohtuga koostööd tegevate isikute kaitse kohta, mis pakuks lahenduse eelkõige nende isikute rasketele elutingimustele alates kättemaksuriskide tõttu peresidemete katkemisest ja kodukohast võõrdumisest kuni sotsiaalse ja kutsealase tõrjutuseni; |
| --- | --- |

136.

kutsub komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti õigusakti ettepaneku rikkumisest teatajate tõhusa Euroopa kaitseprogrammi kohta seoses piiriülese korruptsiooni ja ELi finantshuve hõlmava korruptsiooniga ja tunnistajate ning kohtuga koostööd tegevate isikute kaitse kohta, mis pakuks lahenduse eelkõige nende isikute rasketele elutingimustele alates kättemaksuriskide tõttu peresidemete katkemisest ja kodukohast võõrdumisest kuni sotsiaalse ja kutsealase tõrjutuseni;

| 137. | on seisukohal, et kohtutunnistajate kohtlemine ja kaitseprogrammide korraldamine ei või sõltuda eelarvepiirangutest kodanike turvalisuse ja ohutuse tagamisel, eriti nende puhul, kes on riskinud oma eluga selleks, et olla riigi poolel; see on kohus, millest riikide ja Euroopa ametiasutused ei saa taganeda; kutsub kõiki liikmesriike üles võtma vajalikke (seadusandlikke ja mitteseadusandlikke) meetmeid, et kohtutunnistajatele ja nende sugulastele oleks tagatud nii füüsiline ohutus kui ka õigus inimväärsele elule sotsiaalselt, ametialaselt, inimsuhetes ja majanduslikult, piisava toetusega institutsioonidelt (sealhulgas ette nähtud kohtutunnistaja töölevõtmine riiklikesse haldusorganitesse); |
| --- | --- |

137.

on seisukohal, et kohtutunnistajate kohtlemine ja kaitseprogrammide korraldamine ei või sõltuda eelarvepiirangutest kodanike turvalisuse ja ohutuse tagamisel, eriti nende puhul, kes on riskinud oma eluga selleks, et olla riigi poolel; see on kohus, millest riikide ja Euroopa ametiasutused ei saa taganeda; kutsub kõiki liikmesriike üles võtma vajalikke (seadusandlikke ja mitteseadusandlikke) meetmeid, et kohtutunnistajatele ja nende sugulastele oleks tagatud nii füüsiline ohutus kui ka õigus inimväärsele elule sotsiaalselt, ametialaselt, inimsuhetes ja majanduslikult, piisava toetusega institutsioonidelt (sealhulgas ette nähtud kohtutunnistaja töölevõtmine riiklikesse haldusorganitesse);

| 138. | kutsub komisjoni üles rakendama võimalikult kiiresti kõiki komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Inimkaubanduse kaotamist käsitlev ELi strateegia aastateks 2012–2016” (COM(2012)0286) esitatud meetmeid ja vahendeid; |
| --- | --- |

138.

kutsub komisjoni üles rakendama võimalikult kiiresti kõiki komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Inimkaubanduse kaotamist käsitlev ELi strateegia aastateks 2012–2016” (COM(2012)0286) esitatud meetmeid ja vahendeid;

| 139. | kutsub komisjoni üles esitama vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatule seadusandliku ettepaneku Europoli kohta, eesmärgiga parandada Europoli tegevuse tõhusust ja tulemusi tõsise ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas; rõhutab, et nimetatud ameti tulevane reform ei tohiks kahjustada Euroopa Politseikolledži (CEPOL) ainulaadset rolli ELi koolitustegevuses õiguskaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

139.

kutsub komisjoni üles esitama vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatule seadusandliku ettepaneku Europoli kohta, eesmärgiga parandada Europoli tegevuse tõhusust ja tulemusi tõsise ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas; rõhutab, et nimetatud ameti tulevane reform ei tohiks kahjustada Euroopa Politseikolledži (CEPOL) ainulaadset rolli ELi koolitustegevuses õiguskaitse valdkonnas;

| 140. | kutsub kõiki liikmesriike üles võtma oma õiguskorras õigeaegselt vastu kõik kehtivad Euroopa ja rahvusvahelised õigusaktid, vastates eelkõige komisjoni arvukatele üleskutsetele võtta nõuetekohaselt üle mitmed kehtivad raamotsused; |
| --- | --- |

140.

kutsub kõiki liikmesriike üles võtma oma õiguskorras õigeaegselt vastu kõik kehtivad Euroopa ja rahvusvahelised õigusaktid, vastates eelkõige komisjoni arvukatele üleskutsetele võtta nõuetekohaselt üle mitmed kehtivad raamotsused;

| 141. | rõhutab vajadust edendada seaduslikkuse kultuuri ja suurendada kodanike teadmisi maffiast kui nähtusest; tunnustab sellega seoses kultuuri-, meelelahutus- ja spordiühenduste põhitähtsat rolli kodanikuühiskonna teadlikkuse suurendamisel organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses ning seaduslikkuse ja õigluse edendamisel; |
| --- | --- |

141.

rõhutab vajadust edendada seaduslikkuse kultuuri ja suurendada kodanike teadmisi maffiast kui nähtusest; tunnustab sellega seoses kultuuri-, meelelahutus- ja spordiühenduste põhitähtsat rolli kodanikuühiskonna teadlikkuse suurendamisel organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses ning seaduslikkuse ja õigluse edendamisel;

| 142. | kutsub komisjoni üles töötama välja Euroopa tegevuskava metsloomade salakaubaveo vastu, rõhutades selle selgeid tulemusi nii ELis kui ka sellest väljaspool, et vähendada metsloomaliikide ja nende kehaosade salakaubavedu; kutsub komisjoni ja nõukogu üles kasutama oma kaubandus- ja arenguvahendeid, et luua eriprogrammid koos olulise rahastamisega, et tugevdada CITESi konventsiooni rakendamist ja tagada vahendid salaküttimise ja salakaubaveo vastase suutlikkuse parandamiseks, eelkõige selliste algatuste nagu ASEAN-WEN ja HA-WEN jõustamise toetamise, tugevdamise ja laiendamise kaudu, mille eesmärk on luua piirkondlikud eksperdikeskused ja pakkuda koostöömudeleid metsloomade vastu suunatud kuritegevuse vastu; |
| --- | --- |

142.

kutsub komisjoni üles töötama välja Euroopa tegevuskava metsloomade salakaubaveo vastu, rõhutades selle selgeid tulemusi nii ELis kui ka sellest väljaspool, et vähendada metsloomaliikide ja nende kehaosade salakaubavedu; kutsub komisjoni ja nõukogu üles kasutama oma kaubandus- ja arenguvahendeid, et luua eriprogrammid koos olulise rahastamisega, et tugevdada CITESi konventsiooni rakendamist ja tagada vahendid salaküttimise ja salakaubaveo vastase suutlikkuse parandamiseks, eelkõige selliste algatuste nagu ASEAN-WEN ja HA-WEN jõustamise toetamise, tugevdamise ja laiendamise kaudu, mille eesmärk on luua piirkondlikud eksperdikeskused ja pakkuda koostöömudeleid metsloomade vastu suunatud kuritegevuse vastu;

| 143. | nõuab ühtlustatud ja tõsiseid karistusi metsloomade ja nende kehaosade ning haruldaste taimede ja puude salakaubaveo eest Euroopa Liitu; |
| --- | --- |

143.

nõuab ühtlustatud ja tõsiseid karistusi metsloomade ja nende kehaosade ning haruldaste taimede ja puude salakaubaveo eest Euroopa Liitu;

o

o o

| 144. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele, Euroopa Politseikolledžile, Europolile, Eurojustile, Euroopa Pettustevastasele Ametile, Euroopa Nõukogule, OECD-le, Interpolile, UNODCile, Maailmapangale ja rahapesuvastasele töökonnale. |
| --- | --- |

144.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele, Euroopa Politseikolledžile, Europolile, Eurojustile, Euroopa Pettustevastasele Ametile, Euroopa Nõukogule, OECD-le, Interpolile, UNODCile, Maailmapangale ja rahapesuvastasele töökonnale.

---

(1)  ELT C 115, 4.5.2010, lk 1.

(2)  EÜT C 195, 25.6.1997, lk 1.

(3)  ELT L 300, 11.11.2008, lk 42.

(4)  EÜT L 182, 5.7.2001, lk 1.

(5)  ELT L 196, 2.8.2003, lk 45.

(6)  ELT L 68, 15.3.2005, lk 49.

(7)  ELT L 328, 24.11.2006, lk 59.

(8)  ELT L 332, 18.12.2007, lk 103.

(9)  EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1.

(10)  EÜT L 162, 20.6.2002, lk 1.

(11)  ELT L 321, 8.12.2009, lk 44.

(12)  ELT L 101, 15.4.2011, lk 1.

(13)  ELT L 335, 17.12.2011, lk 1.

(14)  ELT L 309, 25.11.2005, lk 15.

(15)  ELT L 309, 25.11.2005, lk 9.

(16)  ELT L 47, 18.2.2004, lk 1.

(17)  ELT L 345, 8.12.2006, lk 1.

(18)  ELT L 192, 31.7.2003, lk 54.

(19)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 1.

(20)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.

(21)  ELT L 315, 14.11.2012, lk 57.

(22)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 37.

(23)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 121.

(24)  ELT C 131 E, 8.5.2013, lk 66.

(25)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0208.

(26)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0516.

(27)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0098.

(28)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0004.

(29)  ELT C 124 E, 25.5.2006, lk 254.

(30)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0205.

(31)  Uurimus „ELi rahaliste vahenditega seotud pettuste avastamine EL 27 riikide uuriva ajakirjanduse mõjul”, (PE 490.663), 17. oktoober 2012.

(32)  Eurobaromeetri eriuuring 374 korruptsiooni kohta, veebruar 2012.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/40

---

P7_TA(2013)0246

Sotsiaalelamud Euroopa Liidus

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta resolutsioon sotsiaalelamute kohta Euroopa Liidus (2012/2293(INI))

(2016/C 065/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eelkõige selle artikli 3 lõiget 3, ja Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikleid 9, 14, 148, 151, 153, 160 ning protokolli nr 26 üldhuviteenuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eelkõige selle artikli 3 lõiget 3, ja Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikleid 9, 14, 148, 151, 153, 160 ning protokolli nr 26 üldhuviteenuste kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 34 ja 36, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 34 ja 36,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu protokolli nr 26 üldhuviteenuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu protokolli nr 26 üldhuviteenuste kohta,

| — | võttes arvesse parandatud ja täiendatud Euroopa sotsiaalhartat, eelkõige selle artiklit 30 (õigus kaitsele vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse eest), selle artiklit 31 (õigus eluasemele) ja selle artiklit 16 (perekonna õigus saada sotsiaalset, õiguslikku ja majanduslikku kaitset), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parandatud ja täiendatud Euroopa sotsiaalhartat, eelkõige selle artiklit 30 (õigus kaitsele vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse eest), selle artiklit 31 (õigus eluasemele) ja selle artiklit 16 (perekonna õigus saada sotsiaalset, õiguslikku ja majanduslikku kaitset),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1175/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1175/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1177/2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1177/2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1174/2011 euroalal esineva ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1174/2011 euroalal esineva ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta direktiivi 2011/85/EL liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta direktiivi 2011/85/EL liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. aprilli 2012. aasta teatist töövõimalusterohke majanduse taastumise kohta (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. aprilli 2012. aasta teatist töövõimalusterohke majanduse taastumise kohta (COM(2012)0173),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik” (COM(2010)0758) ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee selleteemalisi arvamusi ning oma 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni sellel teemal (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik” (COM(2010)0758) ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee selleteemalisi arvamusi ning oma 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni sellel teemal (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1081/2006, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1784/1999 (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1081/2006, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1784/1999 (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999 (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999 (10),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvate fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1083/2006 (COM(2011)0615), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvate fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1083/2006 (COM(2011)0615),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse erisätteid Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse erisätteid Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (COM(2011)0614),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2008. aasta teatist „Euroopa majanduse taastamise kava” (COM(2008)0800), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2008. aasta teatist „Euroopa majanduse taastamise kava” (COM(2008)0800),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (11), ning oma 15. detsembri 2010. aasta resolutsiooni energiatõhususe tegevuskava läbivaatamise kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (11), ning oma 15. detsembri 2010. aasta resolutsiooni energiatõhususe tegevuskava läbivaatamise kohta (12),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (13),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. märtsi 2011. aasta teatist „Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste suhtes kohaldatavate ELi riigiabi eeskirjade uuendamine” (COM(2011)0146) ja oma 15. novembri 2011. aasta samateemalist teatist (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. märtsi 2011. aasta teatist „Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste suhtes kohaldatavate ELi riigiabi eeskirjade uuendamine” (COM(2011)0146) ja oma 15. novembri 2011. aasta samateemalist teatist (14),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa Liidu strateegia põhiõiguste harta rakendamiseks” (COM(2010)0573), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa Liidu strateegia põhiõiguste harta rakendamiseks” (COM(2010)0573),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistik aastani 2020” (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistik aastani 2020” (COM(2011)0173),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. mai 2012. aasta suuniseid parimate tavade kohta pinnase katmise piiramisel, vähendamisel ja heastamisel (SWD(2012)0101 final), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. mai 2012. aasta suuniseid parimate tavade kohta pinnase katmise piiramisel, vähendamisel ja heastamisel (SWD(2012)0101 final),

| — | võttes arvesse komisjoni Euroopa tööhõive ja sotsiaalarengu 2012. aasta aruannet, 8. jaanuar 2013 (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni Euroopa tööhõive ja sotsiaalarengu 2012. aasta aruannet, 8. jaanuar 2013 (15),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta meetmepaketti sotsiaalinvesteeringute kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta meetmepaketti sotsiaalinvesteeringute kohta,

| — | võttes arvesse tulu ja elutingimusi käsitlevat ühenduse statistikat (EU-SILC) ja Eurostati 8. veebruari 2012. aasta pressiteadet (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tulu ja elutingimusi käsitlevat ühenduse statistikat (EU-SILC) ja Eurostati 8. veebruari 2012. aasta pressiteadet (16),

| — | võttes arvesse Euroopa statistikat, mis sisaldub elukvaliteeti käsitlevas kolmandas Euroopa aruandes ja eelkõige selle 6. peatükki (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa statistikat, mis sisaldub elukvaliteeti käsitlevas kolmandas Euroopa aruandes ja eelkõige selle 6. peatükki (17),

| — | võttes arvesse Eurofoundi aruannet leibkondade võlanõustamisteenuste kohta Euroopa Liidus (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi aruannet leibkondade võlanõustamisteenuste kohta Euroopa Liidus (18),

| — | võttes arvesse Eurofoundi aruannet romade elutingimuste kohta: nõuetele mittevastavad eluasemed ja puudulik tervishoid (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi aruannet romade elutingimuste kohta: nõuetele mittevastavad eluasemed ja puudulik tervishoid (19),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsust Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsust Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (20),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 14. märtsi 2013. aasta otsust kohtuasjas C-415/11 (Mohamed Aziz), mille puhul kaitstakse hüpoteeklaenu võtjaid pankade eest ebaõiglaste lepingutingimuste korral (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 14. märtsi 2013. aasta otsust kohtuasjas C-415/11 (Mohamed Aziz), mille puhul kaitstakse hüpoteeklaenu võtjaid pankade eest ebaõiglaste lepingutingimuste korral (21),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta otsust nr 1098/2008/EÜ vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta otsust nr 1098/2008/EÜ vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta (22),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 2010. aasta deklaratsiooni „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta: koostöö vaesuse vastu võitlemise nimel aastal 2010 ja pärast seda” (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 2010. aasta deklaratsiooni „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta: koostöö vaesuse vastu võitlemise nimel aastal 2010 ja pärast seda” (23),

| — | võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee 18. veebruari 2011. aasta hinnangut Euroopa 2020. aasta strateegia sotsiaalsele mõõtmele (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee 18. veebruari 2011. aasta hinnangut Euroopa 2020. aasta strateegia sotsiaalsele mõõtmele (24),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 5. veebruari 2010. aasta töödokumenti „Joint Report on Social Protection and Social Inclusion” („Sotsiaalse kaitse ja kaasatuse ühisraport”) (SEC(2010)0098), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 5. veebruari 2010. aasta töödokumenti „Joint Report on Social Protection and Social Inclusion” („Sotsiaalse kaitse ja kaasatuse ühisraport”) (SEC(2010)0098),

| — | võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee 15. veebruari 2010. aasta raportit „2010. aasta ühisaruanne sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse kaasatuse kohta” (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee 15. veebruari 2010. aasta raportit „2010. aasta ühisaruanne sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse kaasatuse kohta” (25),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust „Sotsiaalelamumajanduse kui üldist majandushuvi pakkuva teenuse määratlemise probleemid” (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust „Sotsiaalelamumajanduse kui üldist majandushuvi pakkuva teenuse määratlemise probleemid” (26),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust „Euroopa sotsiaalelamumajanduse tegevuskava suunas” (27), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust „Euroopa sotsiaalelamumajanduse tegevuskava suunas” (27),

| — | võttes arvesse oma 20. novembri 2012 aasta resolutsiooni sotsiaalinvesteeringute kokkuleppe kohta vastuseks kriisile (28), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. novembri 2012 aasta resolutsiooni sotsiaalinvesteeringute kokkuleppe kohta vastuseks kriisile (28),

| — | võttes arvesse oma 16. juuni 2010. aasta resolutsiooni ELi 2020. aasta strateegia kohta (29), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. juuni 2010. aasta resolutsiooni ELi 2020. aasta strateegia kohta (29),

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika panuse kohta Lissaboni strateegia ja ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse (30), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika panuse kohta Lissaboni strateegia ja ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse (30),

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2010. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta – Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste II osa (31), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2010. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta – Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste II osa (31),

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni „Finants-, majandus- ja sotsiaalkriis: soovitused vajalike meetmete ja algatuste kohta (32), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni „Finants-, majandus- ja sotsiaalkriis: soovitused vajalike meetmete ja algatuste kohta (32),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste tuleviku kohta (33), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste tuleviku kohta (33),

| — | võttes arvesse oma 10. mai 2007. aasta resolutsioon eluasemete ja regionaalpoliitika kohta (34), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. mai 2007. aasta resolutsioon eluasemete ja regionaalpoliitika kohta (34),

| — | võttes arvesse oma 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi kodutuse kaotamise strateegia kohta (35), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi kodutuse kaotamise strateegia kohta (35),

| — | võttes arvesse oma 22. aprilli 2008. aasta kirjalikku deklaratsiooni tänavakodutuse kaotamise kohta (36) ja 16. detsembri 2010. aasta kirjalikku deklaratsiooni ELi kodutuse kaotamise strateegia kohta (37), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. aprilli 2008. aasta kirjalikku deklaratsiooni tänavakodutuse kaotamise kohta (36) ja 16. detsembri 2010. aasta kirjalikku deklaratsiooni ELi kodutuse kaotamise strateegia kohta (37),

| — | võttes arvesse Eurofoundi kolmandat Euroopa elukvaliteedi uuringut – Elukvaliteet Euroopas: kriisi mõju (38), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi kolmandat Euroopa elukvaliteedi uuringut – Elukvaliteet Euroopas: kriisi mõju (38),

| — | võttes arvesse 9. ja 10. detsembril 2010 toimunud Euroopa kodutuseteemalise konsensuskonverentsi lõppsoovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. ja 10. detsembril 2010 toimunud Euroopa kodutuseteemalise konsensuskonverentsi lõppsoovitusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning regionaalarengukomisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0155/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning regionaalarengukomisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0155/2013),

| A. | arvestades, et eluase on põhiõigus, mida saab pidada teiste põhiõiguste kasutamise ning neile juurdepääsu ja väärika elu eeltingimuseks; arvestades, et korralikule ja nõuetekohasele eluasemele juurdepääsu tagamine on liikmesriikidele pandud rahvusvaheline kohustus, mida EL peab arvesse võtma, kuna õigus eluasemele ning abile eluaseme leidmisel on tunnustatud nii ELi põhiõiguste harta artiklis 34, Euroopa Nõukogu parandatud sotsiaalharta artiklites 30 ja 31 kui ka inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 25, ning et see sisaldub paljudes liikmesriikide põhiseadustes; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eluase on põhiõigus, mida saab pidada teiste põhiõiguste kasutamise ning neile juurdepääsu ja väärika elu eeltingimuseks; arvestades, et korralikule ja nõuetekohasele eluasemele juurdepääsu tagamine on liikmesriikidele pandud rahvusvaheline kohustus, mida EL peab arvesse võtma, kuna õigus eluasemele ning abile eluaseme leidmisel on tunnustatud nii ELi põhiõiguste harta artiklis 34, Euroopa Nõukogu parandatud sotsiaalharta artiklites 30 ja 31 kui ka inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 25, ning et see sisaldub paljudes liikmesriikide põhiseadustes;

| B. | arvestades, et liikmesriikidel ja nende kohalikel ja piirkondlikel ametiasutustel on õigus ja kohustus defineerida oma eluasemepoliitika ja võtta meetmeid, et tagada sellest põhiõigusest kinnipidamine oma eluasemeturgudel kooskõlas oma elanike vajadustega, et võimaldada igale kodanikule juurdepääsu korralikule ja vastuvõetava hinnaga eluasemele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et liikmesriikidel ja nende kohalikel ja piirkondlikel ametiasutustel on õigus ja kohustus defineerida oma eluasemepoliitika ja võtta meetmeid, et tagada sellest põhiõigusest kinnipidamine oma eluasemeturgudel kooskõlas oma elanike vajadustega, et võimaldada igale kodanikule juurdepääsu korralikule ja vastuvõetava hinnaga eluasemele;

| C. | arvestades, et vastuvõetava hinnaga, nõuetekohane ja turvaline eluase on sobilik vahend sotsiaalse õigluse ja ühtekuuluvuse saavutamisel ning investeerimine taskukohastesse eluasemetesse on tööjõu parema liikuvuse ning paremate töövõimaluste eeltingimus, samal ajal kui sotsiaalelamute ehitamine ja remontimine on eluasemenõudluse eesmärkide saavutamisel otsustav, võimaldades vastuvõetava hinnaga eluaset erinevatele elanikkonnakihtidele, hoogustades majandust ja tagades maksude laekumise liikmesriikides; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastuvõetava hinnaga, nõuetekohane ja turvaline eluase on sobilik vahend sotsiaalse õigluse ja ühtekuuluvuse saavutamisel ning investeerimine taskukohastesse eluasemetesse on tööjõu parema liikuvuse ning paremate töövõimaluste eeltingimus, samal ajal kui sotsiaalelamute ehitamine ja remontimine on eluasemenõudluse eesmärkide saavutamisel otsustav, võimaldades vastuvõetava hinnaga eluaset erinevatele elanikkonnakihtidele, hoogustades majandust ja tagades maksude laekumise liikmesriikides;

| D. | arvestades, et liikmesriikidel on subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt tähtis osa ja ulatuslik otsustusõigus sotsiaalelamute pakkumisel, kasutuselevõtmisel ja korraldamisel, mis toimub paralleelselt planeerimata turupõhise pakkumisega eluasemeturul ning täiendab seda; arvestades, et sotsiaalelamute pakkumine peab vastama kõrge kvaliteedi, ohutuse ja vastuvõetava hinna nõuetele ning edendama võrdset kohtlemist ning üldist juurdepääsu ja kasutajate õigusi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et liikmesriikidel on subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt tähtis osa ja ulatuslik otsustusõigus sotsiaalelamute pakkumisel, kasutuselevõtmisel ja korraldamisel, mis toimub paralleelselt planeerimata turupõhise pakkumisega eluasemeturul ning täiendab seda; arvestades, et sotsiaalelamute pakkumine peab vastama kõrge kvaliteedi, ohutuse ja vastuvõetava hinna nõuetele ning edendama võrdset kohtlemist ning üldist juurdepääsu ja kasutajate õigusi;

| E. | arvestades, et valitseb sotsiaalelamute puudus ning et enamikus ELi liikmesriikides on üha suurem nõudlus vastuvõetava hinnaga eluasemete järele; arvestades, et sotsiaalelamute kasutajate sotsiaal-perekondlik profiil on muutunud; arvestades, et neid uusi ühiskondlikke olusid tuleb analüüsida, et liikmesriigid ja nende kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused kooskõlastaksid oma erinevaid elamumajanduse strateegiaid, mis vastaksid kõige paremini iga riigi tegelikule olukorrale; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et valitseb sotsiaalelamute puudus ning et enamikus ELi liikmesriikides on üha suurem nõudlus vastuvõetava hinnaga eluasemete järele; arvestades, et sotsiaalelamute kasutajate sotsiaal-perekondlik profiil on muutunud; arvestades, et neid uusi ühiskondlikke olusid tuleb analüüsida, et liikmesriigid ja nende kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused kooskõlastaksid oma erinevaid elamumajanduse strateegiaid, mis vastaksid kõige paremini iga riigi tegelikule olukorrale;

| F. | arvestades, et sotsiaalelamispinna poliitika on lahutamatu osa üldist majandushuvi pakkuvatest teenustest, mille eesmärk on aidata täita eluasemega seotud vajadusi, hõlbustada juurdepääsu kinnisvarale, edendada eluruumi kvaliteeti, parandada olemasolevat eluruumi ning kohandada elamispinna kulusid perekondliku olukorra ja selle elanike vahenditega, jättes ruumi nendepoolseteks pingutusteks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et sotsiaalelamispinna poliitika on lahutamatu osa üldist majandushuvi pakkuvatest teenustest, mille eesmärk on aidata täita eluasemega seotud vajadusi, hõlbustada juurdepääsu kinnisvarale, edendada eluruumi kvaliteeti, parandada olemasolevat eluruumi ning kohandada elamispinna kulusid perekondliku olukorra ja selle elanike vahenditega, jättes ruumi nendepoolseteks pingutusteks;

| G. | arvestades, et sotsiaalelamuid peaks iseloomustama hea kvaliteedi ja ostuhinna või üüri suhe, see peaks võimaldama energiasäästu ning see peaks asuma keskkonnas, kus on olemas haljasalad ja mis on sobiv eri põlvkondadele, võttes arvesse laste ja eakamate inimeste erivajadusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sotsiaalelamuid peaks iseloomustama hea kvaliteedi ja ostuhinna või üüri suhe, see peaks võimaldama energiasäästu ning see peaks asuma keskkonnas, kus on olemas haljasalad ja mis on sobiv eri põlvkondadele, võttes arvesse laste ja eakamate inimeste erivajadusi;

| H. | arvestades, et selleks et vältida nii kodutute arvu suurenemist kui ka tulevasi kinnisvarakriise, peavad kodulaenueeskirjad kaitsma tarbijaid ja toetama riskide õiglast jagunemist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et selleks et vältida nii kodutute arvu suurenemist kui ka tulevasi kinnisvarakriise, peavad kodulaenueeskirjad kaitsma tarbijaid ja toetama riskide õiglast jagunemist;

| I. | arvestades, et sotsiaalelamutel on tähtis roll strateegia „Euroopa 2020”eesmärkide – eriti vaesuse vähendamise eesmärgi, mis hõlmab selle ennetamist, et ebasoodus olukord kandub eelmiselt põlvkonnalt järgmisele – saavutamisel, aidates kaasa tööhõive, kaasamise ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrge taseme saavutamisele, tööalase liikuvuse edendamisele ning võitlemisele kliimamuutusega ja kütteostuvõimetusega hoonete moderniseerimise abil; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et sotsiaalelamutel on tähtis roll strateegia „Euroopa 2020”eesmärkide – eriti vaesuse vähendamise eesmärgi, mis hõlmab selle ennetamist, et ebasoodus olukord kandub eelmiselt põlvkonnalt järgmisele – saavutamisel, aidates kaasa tööhõive, kaasamise ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrge taseme saavutamisele, tööalase liikuvuse edendamisele ning võitlemisele kliimamuutusega ja kütteostuvõimetusega hoonete moderniseerimise abil;

| J. | arvestades, et finants- ja majanduskriisi, kasinusmeetmete, eluasemekulude tõus ja majapidamiste sissetulekute languse koostoime on suurendanud tööpuudust ning sotsiaalset tõrjutust ELis, eriti kõige haavatavamate inimrühmade hulgas, suurendades heaoluteenuste koormust; võtab teadmiseks, et vaatamata sellele, et riiklikud kulutused sotsiaalelamuinvesteeringuteks on tähtis stabiliseeriv tegur, on hiljutised rahalised kasinusmeetmed neid osades liikmesriikides nõrgendanud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et finants- ja majanduskriisi, kasinusmeetmete, eluasemekulude tõus ja majapidamiste sissetulekute languse koostoime on suurendanud tööpuudust ning sotsiaalset tõrjutust ELis, eriti kõige haavatavamate inimrühmade hulgas, suurendades heaoluteenuste koormust; võtab teadmiseks, et vaatamata sellele, et riiklikud kulutused sotsiaalelamuinvesteeringuteks on tähtis stabiliseeriv tegur, on hiljutised rahalised kasinusmeetmed neid osades liikmesriikides nõrgendanud;

| K. | arvestades, et kinnisvarabuumi lõhkemise, laenuraha vähenemise, maksete hilinemise või riigihangete vähesuse tõttu avaldab majandus- ja sotsiaalkriis otsest negatiivset mõju elamute ja eriti sotsiaalelamute ehitus- ja renoveerimissektori aktiivsusele ja rahastamisele, kuigi see sektor võib olla tõukejõuks, et väljuda kriisist jätkusuutlikult ja kaasavalt ning et vastata kliima- ja energeetikaküsimustele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kinnisvarabuumi lõhkemise, laenuraha vähenemise, maksete hilinemise või riigihangete vähesuse tõttu avaldab majandus- ja sotsiaalkriis otsest negatiivset mõju elamute ja eriti sotsiaalelamute ehitus- ja renoveerimissektori aktiivsusele ja rahastamisele, kuigi see sektor võib olla tõukejõuks, et väljuda kriisist jätkusuutlikult ja kaasavalt ning et vastata kliima- ja energeetikaküsimustele;

| L. | arvestades, et kokkuhoiu- ja eelarve konsolideerimise meetmed peavad olema seotud põhjaliku investeerimisstrateegiaga, mis toetab jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu ning järgib strateegia „Euroopa 2020” eesmärke, sealhulgas vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise osas; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kokkuhoiu- ja eelarve konsolideerimise meetmed peavad olema seotud põhjaliku investeerimisstrateegiaga, mis toetab jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu ning järgib strateegia „Euroopa 2020” eesmärke, sealhulgas vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise osas;

| M. | arvestades, et eluase on eluks vajalik hüve, mille puhul määravad liikmesriigid vastavalt oma poliitilistele valikutele kindlaks elamiskõlblikkuse ja mugavuse miinimumnõuded, linnaplaneerimist ja ehitamist reguleerivad erinõuded, hinna ja sissetuleku suhte maksimummäära, raamistiku teatavate eluasemete hinnamuutuste jaoks või isegi loovad sotsiaalabi- või maksusüsteemi mehhanismid, mille eesmärk on mõjutada majapidamiste kõnealuseid suurimaid siduvaid kulusid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et eluase on eluks vajalik hüve, mille puhul määravad liikmesriigid vastavalt oma poliitilistele valikutele kindlaks elamiskõlblikkuse ja mugavuse miinimumnõuded, linnaplaneerimist ja ehitamist reguleerivad erinõuded, hinna ja sissetuleku suhte maksimummäära, raamistiku teatavate eluasemete hinnamuutuste jaoks või isegi loovad sotsiaalabi- või maksusüsteemi mehhanismid, mille eesmärk on mõjutada majapidamiste kõnealuseid suurimaid siduvaid kulusid;

| N. | arvestades, et kriisil on pikaajaline mõju mitte ainult majanduskasvule, tööhõivele ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse tasemele, vaid ka eluasemele juurdepääsu tingimustele ning sotsiaalelamutesse tehtavate investeeringute tasemele ELis, mistõttu liikmesriigid ja liit peavad võtma viivitamata meetmeid, et tagada juurdepääs nõuete- ja taskukohastele eluasemetele; arvestades, et eluasemekulud moodustavad suurima osa ELi majapidamiste kuludest, põhjustab eluasemega seotud hindade hüppeline kasv (maa, kinnisvara, üürimine, energiatarve) ebastabiilsust ja muret ja seda tuleb pidada oluliseks probleemiks; arvestades, et tööpuudus ELis on suurenenud, mida tõendab keskmise tööpuuduse määra jõudmine 10,9 %-ni EU-27 liikmesriikides 2013. aasta jaanuaris, ning pidades silmas asjaolu, et Euroopa elanikkond samal ajal vananeb, on suur oht, et veelgi suureneb lõhe vaeste ja rikaste vahel, samuti sotsiaalne tõrjutus ja kodutus, mis puudutab juba 80 miljonit vaesusohus eurooplast; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kriisil on pikaajaline mõju mitte ainult majanduskasvule, tööhõivele ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse tasemele, vaid ka eluasemele juurdepääsu tingimustele ning sotsiaalelamutesse tehtavate investeeringute tasemele ELis, mistõttu liikmesriigid ja liit peavad võtma viivitamata meetmeid, et tagada juurdepääs nõuete- ja taskukohastele eluasemetele; arvestades, et eluasemekulud moodustavad suurima osa ELi majapidamiste kuludest, põhjustab eluasemega seotud hindade hüppeline kasv (maa, kinnisvara, üürimine, energiatarve) ebastabiilsust ja muret ja seda tuleb pidada oluliseks probleemiks; arvestades, et tööpuudus ELis on suurenenud, mida tõendab keskmise tööpuuduse määra jõudmine 10,9 %-ni EU-27 liikmesriikides 2013. aasta jaanuaris, ning pidades silmas asjaolu, et Euroopa elanikkond samal ajal vananeb, on suur oht, et veelgi suureneb lõhe vaeste ja rikaste vahel, samuti sotsiaalne tõrjutus ja kodutus, mis puudutab juba 80 miljonit vaesusohus eurooplast;

| O. | arvestades, et romad elavad enamasti väga eraldatud piirkondades, kus juurdepääs sotsiaal- ja tervishoiuteenustele on raskendatud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et romad elavad enamasti väga eraldatud piirkondades, kus juurdepääs sotsiaal- ja tervishoiuteenustele on raskendatud;

| P. | arvestades, et nõuetele mittevastava eluaseme ja halva tervise vahel on selged seosed: kinnisvaraga seotud võlgu on seostatud vaimse tervise halvenemisega; ülerahvastatust on seostatud psühholoogiliste probleemide, tuberkuloosi, hingamisteede nakkuste, suurema tulekahju- ning koduste õnnetuste ohuga; puudulikes eluruumides elamine mõjub halvasti tervisele ja turvatundele ning suurendab koduste õnnetuste ohtu; mürarikkas piirkonnas elamist seostatakse kõrgvererõhutõve ja vererõhu tõusuga; arvestades, et eluaseme puudumine on stressi- ja kannatuste allikas, mis mõjub halvasti elukvaliteedile, tervisele ja heaolule; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et nõuetele mittevastava eluaseme ja halva tervise vahel on selged seosed: kinnisvaraga seotud võlgu on seostatud vaimse tervise halvenemisega; ülerahvastatust on seostatud psühholoogiliste probleemide, tuberkuloosi, hingamisteede nakkuste, suurema tulekahju- ning koduste õnnetuste ohuga; puudulikes eluruumides elamine mõjub halvasti tervisele ja turvatundele ning suurendab koduste õnnetuste ohtu; mürarikkas piirkonnas elamist seostatakse kõrgvererõhutõve ja vererõhu tõusuga; arvestades, et eluaseme puudumine on stressi- ja kannatuste allikas, mis mõjub halvasti elukvaliteedile, tervisele ja heaolule;

| Q. | arvestades, et naised, kellest 24,5 % elas 2010. aastal vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus, eelkõige väikese sissetulekuga naised, üksikemad, kehvalt tasustatud töökohtadel töötavad naised, sisserännanud naised, ülalpeetavate lastega lesed ja koduvägivalla all kannatavad naised, ning samuti lastega perekonnad, kus perekonnapeaks on täiskasvanud vallaline naine, noored pered, suured pered, oma karjääri alustavad üliõpilastest noored, noored töötud paarid, puuetega isikud, kehaliste või psüühiliste haigustega isikud, marginaliseerunud kogukondadest pärinevad isikud, sealhulgas romad, ja vanurid on eriti mõjutatud taskukohaste ja kohandatud sotsiaalelamute võimaluste puudusest; arvestades, et eelnimetatud rühmad on eriti haavatavad kodutuse suhtes ning kolivad sageli normidele mittevastavatesse eraturu elamuüksustesse, mis suurendab oluliselt terviseprobleemide riski; arvestades, et kõnealused rühmad otsivad sageli alternatiivseid lahendusi, kolides perekonna, sõprade või tuttavate juurde, mis takistab kodutuse nõuetekohast analüüsimist ja kodutute läbipaistvat dokumenteerimist; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et naised, kellest 24,5 % elas 2010. aastal vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus, eelkõige väikese sissetulekuga naised, üksikemad, kehvalt tasustatud töökohtadel töötavad naised, sisserännanud naised, ülalpeetavate lastega lesed ja koduvägivalla all kannatavad naised, ning samuti lastega perekonnad, kus perekonnapeaks on täiskasvanud vallaline naine, noored pered, suured pered, oma karjääri alustavad üliõpilastest noored, noored töötud paarid, puuetega isikud, kehaliste või psüühiliste haigustega isikud, marginaliseerunud kogukondadest pärinevad isikud, sealhulgas romad, ja vanurid on eriti mõjutatud taskukohaste ja kohandatud sotsiaalelamute võimaluste puudusest; arvestades, et eelnimetatud rühmad on eriti haavatavad kodutuse suhtes ning kolivad sageli normidele mittevastavatesse eraturu elamuüksustesse, mis suurendab oluliselt terviseprobleemide riski; arvestades, et kõnealused rühmad otsivad sageli alternatiivseid lahendusi, kolides perekonna, sõprade või tuttavate juurde, mis takistab kodutuse nõuetekohast analüüsimist ja kodutute läbipaistvat dokumenteerimist;

| R. | arvestades, et majanduskriis ja eluaseme turu hinnad vähendavad naiste suutlikkust lahutada või kooselu lõpetada, mis piirab nende vabadust ja muudab nad soolise koduvägivalla suhtes haavatavamaks; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et majanduskriis ja eluaseme turu hinnad vähendavad naiste suutlikkust lahutada või kooselu lõpetada, mis piirab nende vabadust ja muudab nad soolise koduvägivalla suhtes haavatavamaks;

| S. | arvestades, et vastuvõetava hinnaga üürikorterid on vajalikud noortele inimestele, et nad saaksid jätkata kutsealaste või ülikooliõpingutega, teha praktikat või asuda tööle; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et vastuvõetava hinnaga üürikorterid on vajalikud noortele inimestele, et nad saaksid jätkata kutsealaste või ülikooliõpingutega, teha praktikat või asuda tööle;

| T. | arvestades, et täiendamaks praegust spontaanset pakkumist eluasemeturul määravad liikmesriigid kindlaks ja korraldavad ka paralleelse sotsiaalelamute pakkumise konkreetsete juurdepääsutingimuste ja hindadega, mida pakuvad selleks otstarbeks loodud mittetulunduslikud ettevõtted; arvestades, et 25 miljonit euroopa kodanikku elab sotsiaalelamutes, mille piirkondliku kavandamise, kättesaadavuse ja hinna tingimused määravad otseselt kindlaks liikmesriikide ametiasutused, ning arvestades, et selline paralleelne eluasemete pakkumine aitab märkimisväärselt kaasa kinnisvara rohkuse tsüklite ja kinnisvarabuumide vähendamisele tänu selle süsteemi stabiilsusele ja hinnakontrollile; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et täiendamaks praegust spontaanset pakkumist eluasemeturul määravad liikmesriigid kindlaks ja korraldavad ka paralleelse sotsiaalelamute pakkumise konkreetsete juurdepääsutingimuste ja hindadega, mida pakuvad selleks otstarbeks loodud mittetulunduslikud ettevõtted; arvestades, et 25 miljonit euroopa kodanikku elab sotsiaalelamutes, mille piirkondliku kavandamise, kättesaadavuse ja hinna tingimused määravad otseselt kindlaks liikmesriikide ametiasutused, ning arvestades, et selline paralleelne eluasemete pakkumine aitab märkimisväärselt kaasa kinnisvara rohkuse tsüklite ja kinnisvarabuumide vähendamisele tänu selle süsteemi stabiilsusele ja hinnakontrollile;

Sotsiaalelamute sotsiaalse ja majandusliku rolli edendamine

| 1. | märgib, et praeguse majandus- ja sotsiaalkriisi tõttu suudab turu spontaanne toimimine, eriti tiheda asustusega linnapiirkondades, üha vähemal määral rahuldada nõudlust sobiva hinnaga eluasemete järele ning et eluaseme- ja energiakulude tõus suurendab haiguste, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohtu; märgib, et paljudes liikmesriikides on suurenenud väljatõstmiste arv ja kodude arestimine pankade poolt; nõuab tungivalt meetmete võtmist nende probleemidega tegelemiseks; väljendab muret seoses osade kasinusmeetmete otsese ja kaudse mõjuga praeguse sotsiaal- ja majanduskriisi raames, pidades silmas eluasemetoetuste vähendamist, sotsiaalelamutega tegelevate ettevõtete maksustamist, uute elamuehitusprojektide lõpetamist või riigile kuuluvate sotsiaalelamute müümist, mis võivad käivitada pikaajalise sotsiaalse tõrjutuse ja segregatsiooni nõiaringi; |
| --- | --- |

1.

märgib, et praeguse majandus- ja sotsiaalkriisi tõttu suudab turu spontaanne toimimine, eriti tiheda asustusega linnapiirkondades, üha vähemal määral rahuldada nõudlust sobiva hinnaga eluasemete järele ning et eluaseme- ja energiakulude tõus suurendab haiguste, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohtu; märgib, et paljudes liikmesriikides on suurenenud väljatõstmiste arv ja kodude arestimine pankade poolt; nõuab tungivalt meetmete võtmist nende probleemidega tegelemiseks; väljendab muret seoses osade kasinusmeetmete otsese ja kaudse mõjuga praeguse sotsiaal- ja majanduskriisi raames, pidades silmas eluasemetoetuste vähendamist, sotsiaalelamutega tegelevate ettevõtete maksustamist, uute elamuehitusprojektide lõpetamist või riigile kuuluvate sotsiaalelamute müümist, mis võivad käivitada pikaajalise sotsiaalse tõrjutuse ja segregatsiooni nõiaringi;

| 2. | tuletab meelde, et sotsiaalelamupoliitikal on tähtis osa laste vaesusega võitlemisel, kuna sellega likvideeritakse perekondade vaesus ja välditakse sotsiaalmajanduslikult ebasoodsa olukorra kandumist eelmiselt põlvkonnalt järgmisele; märgib, et sotsiaal-demograafiliste muutuste toimumise tõttu perestruktuurides ning üha suurema ebastabiilsete ja juhutöökohtade osakaalu tõttu on sotsiaalselt integreeritud elanikerühmade seas suurem vajadus jõukohaste kuludega eluaseme järele; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et sotsiaalelamupoliitikal on tähtis osa laste vaesusega võitlemisel, kuna sellega likvideeritakse perekondade vaesus ja välditakse sotsiaalmajanduslikult ebasoodsa olukorra kandumist eelmiselt põlvkonnalt järgmisele; märgib, et sotsiaal-demograafiliste muutuste toimumise tõttu perestruktuurides ning üha suurema ebastabiilsete ja juhutöökohtade osakaalu tõttu on sotsiaalselt integreeritud elanikerühmade seas suurem vajadus jõukohaste kuludega eluaseme järele;

| 3. | nõuab, et täidetaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 14 ja protokolli nr 26, milles on sätestatud, et riiklikel asutustel on suvaõigus määrata kindlaks sotsiaalelamumajanduse korraldamine, rahastamine ja sihtrühmad, et vastata kohalikele vajadustele, ning tagada kõrge kvaliteet, ohutus, vastuvõetav hind, võrdne kohtlemine ning kasutajate õiguste edendamine; on seisukohal, et selline sekkumine on riiklike asutuste jaoks vahend, mis võimaldab vastata turutõrgetele, et tagada üldine juurdepääs korralikule eluasemele vastuvõetava hinna eest ning rakendada seeläbi Euroopa sotsiaalharta artikleid 16, 30 ja 31; |
| --- | --- |

3.

nõuab, et täidetaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 14 ja protokolli nr 26, milles on sätestatud, et riiklikel asutustel on suvaõigus määrata kindlaks sotsiaalelamumajanduse korraldamine, rahastamine ja sihtrühmad, et vastata kohalikele vajadustele, ning tagada kõrge kvaliteet, ohutus, vastuvõetav hind, võrdne kohtlemine ning kasutajate õiguste edendamine; on seisukohal, et selline sekkumine on riiklike asutuste jaoks vahend, mis võimaldab vastata turutõrgetele, et tagada üldine juurdepääs korralikule eluasemele vastuvõetava hinna eest ning rakendada seeläbi Euroopa sotsiaalharta artikleid 16, 30 ja 31;

Teel Euroopa sotsiaalelamupoliitika suunas

| 4. | tuletab komisjonile, liikmesriikidele ja nende kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele meelde, et sotsiaalelamumajandusse tehtud kulutused võimaldavad tagada põhiõigused, täita kiireid sotsiaalseid vajadusi, ning et neid tuleks käsitleda strateegiliste sotsiaalinvesteeringutena, mis aitavad kaasa kohaliku paiknevusega kohalike töökohtade jätkusuutlikule loomisele, majanduse stabiliseerimisele kinnisvarabuumide tekkimise ja majapidamiste suure võlakoormuse ennetamise kaudu, töötajate liikuvusele ning kliimamuutuste ja kütteostuvõimetuse vastu võitlemisele ning ülerahvastatusest ja viletsatest elutingimustest tulenevate terviseprobleemide leevendamisele; nõuab seetõttu, et sotsiaalelamuid ei tohiks vaadelda kärpimisele kuuluva kuluna, vaid investeeringuna, mis tasub end pikemas perspektiivis ära parema tervise ja heaolu, tööturule juurdepääsu ning inimestele, eeskätt eakatele iseseisva elu võimaluse andmise kaudu; |
| --- | --- |

4.

tuletab komisjonile, liikmesriikidele ja nende kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele meelde, et sotsiaalelamumajandusse tehtud kulutused võimaldavad tagada põhiõigused, täita kiireid sotsiaalseid vajadusi, ning et neid tuleks käsitleda strateegiliste sotsiaalinvesteeringutena, mis aitavad kaasa kohaliku paiknevusega kohalike töökohtade jätkusuutlikule loomisele, majanduse stabiliseerimisele kinnisvarabuumide tekkimise ja majapidamiste suure võlakoormuse ennetamise kaudu, töötajate liikuvusele ning kliimamuutuste ja kütteostuvõimetuse vastu võitlemisele ning ülerahvastatusest ja viletsatest elutingimustest tulenevate terviseprobleemide leevendamisele; nõuab seetõttu, et sotsiaalelamuid ei tohiks vaadelda kärpimisele kuuluva kuluna, vaid investeeringuna, mis tasub end pikemas perspektiivis ära parema tervise ja heaolu, tööturule juurdepääsu ning inimestele, eeskätt eakatele iseseisva elu võimaluse andmise kaudu;

| 5. | palub seetõttu komisjonil luua sotsiaalelamumajanduse Euroopa tegevusraamistik, et tagada ELi poolt selles valdkonnas kasutavate vahendite (riigiabi, struktuurifondid, energia, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemine, tervishoiupoliitika) järjepidevus; |
| --- | --- |

5.

palub seetõttu komisjonil luua sotsiaalelamumajanduse Euroopa tegevusraamistik, et tagada ELi poolt selles valdkonnas kasutavate vahendite (riigiabi, struktuurifondid, energia, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemine, tervishoiupoliitika) järjepidevus;

| 6. | palub komisjonil täpsustada sotsiaalelamu määratlust liikmesriikide vaheliste parimate tavade ja kogemuste vahetamise alusel ning võttes arvesse asjaolu, et sotsiaalelamuid luuakse ja hallatakse eri liikmesriikides, piirkondades ja kohalikes kogukondades erinevalt (sageli paindlikkuse tõttu prioriteetide kindlaksmääramisel); |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil täpsustada sotsiaalelamu määratlust liikmesriikide vaheliste parimate tavade ja kogemuste vahetamise alusel ning võttes arvesse asjaolu, et sotsiaalelamuid luuakse ja hallatakse eri liikmesriikides, piirkondades ja kohalikes kogukondades erinevalt (sageli paindlikkuse tõttu prioriteetide kindlaksmääramisel);

| 7. | märgib, et sotsiaalelamumajandusega seotud investeeringuid tuleb vaadelda üldisema poliitika raames, mille eesmärk on korraldada ja rahastada avalike sotsiaal- ja tervishoiuteenuste ning haridusteenuste pakkumist, eesmärgiga tagada sotsiaalsete põhiõiguste tõhusus ning vastata arenevatele sotsiaalsetele vajadustele ja majandustsüklitest tulenevatele püsivatele muutustele; |
| --- | --- |

7.

märgib, et sotsiaalelamumajandusega seotud investeeringuid tuleb vaadelda üldisema poliitika raames, mille eesmärk on korraldada ja rahastada avalike sotsiaal- ja tervishoiuteenuste ning haridusteenuste pakkumist, eesmärgiga tagada sotsiaalsete põhiõiguste tõhusus ning vastata arenevatele sotsiaalsetele vajadustele ja majandustsüklitest tulenevatele püsivatele muutustele;

| 8. | rõhutab vajadust tugevdada järelevalvet sotsiaalinvesteeringute üle, mis on osa laiendatud euroala pakti eeskujul loodud sotsiaalinvesteeringute kokkuleppe raamistikust ja mis on loodud eesmärgiga tugevdada liidu majanduse ja eelarve haldamist, kaasates sinna sotsiaalelamutega seotud investeeringud; rõhutab samuti vajadust sotsiaalinvesteeringute eesmärkide kehtestamise järgi liikmesriikide jaoks, et saavutada strateegias „Euroopa 2020” kehtestatud sotsiaalsed, tööhõivealased ja hariduseesmärgid; tunneb heameelt, et seda ettepanekut toetavad Euroopa Ülemkogu 2012. aasta detsembris tehtud järeldused, milles rõhutatakse, et pakti ennetavate meetmete osas tuleks veelgi rohkem kasutada ära „ELi olemasoleva fiskaalraamistiku pakutavaid võimalusi, et vajadus tulutoovate avaliku sektori investeeringute järele oleks tasakaalus fiskaaldistsipliini eesmärkidega”; kutsub komisjoni üles pidama nende sotsiaalinvesteeringute üle paremat järelevalvet liikmesriikide poolt ja Euroopa tasandil tehtavate investeeringute näitajate tabeli abil, võttes sotsiaalelamumajandusega seotud investeeringute puhul arvesse eluasemekulude arengut ning eluaseme ootejärjekorras olevate inimeste arvu liikmesriikides; lisaks kutsub kõiki liikmesriike üles ratifitseerima läbivaadatud Euroopa sotsiaalhartat, pöörates erilist tähelepanu artiklile 31; |
| --- | --- |

8.

rõhutab vajadust tugevdada järelevalvet sotsiaalinvesteeringute üle, mis on osa laiendatud euroala pakti eeskujul loodud sotsiaalinvesteeringute kokkuleppe raamistikust ja mis on loodud eesmärgiga tugevdada liidu majanduse ja eelarve haldamist, kaasates sinna sotsiaalelamutega seotud investeeringud; rõhutab samuti vajadust sotsiaalinvesteeringute eesmärkide kehtestamise järgi liikmesriikide jaoks, et saavutada strateegias „Euroopa 2020” kehtestatud sotsiaalsed, tööhõivealased ja hariduseesmärgid; tunneb heameelt, et seda ettepanekut toetavad Euroopa Ülemkogu 2012. aasta detsembris tehtud järeldused, milles rõhutatakse, et pakti ennetavate meetmete osas tuleks veelgi rohkem kasutada ära „ELi olemasoleva fiskaalraamistiku pakutavaid võimalusi, et vajadus tulutoovate avaliku sektori investeeringute järele oleks tasakaalus fiskaaldistsipliini eesmärkidega”; kutsub komisjoni üles pidama nende sotsiaalinvesteeringute üle paremat järelevalvet liikmesriikide poolt ja Euroopa tasandil tehtavate investeeringute näitajate tabeli abil, võttes sotsiaalelamumajandusega seotud investeeringute puhul arvesse eluasemekulude arengut ning eluaseme ootejärjekorras olevate inimeste arvu liikmesriikides; lisaks kutsub kõiki liikmesriike üles ratifitseerima läbivaadatud Euroopa sotsiaalhartat, pöörates erilist tähelepanu artiklile 31;

| 9. | on seisukohal, et liikmesriikide rakendatavate elamumajanduse strateegiate väljakujundamises peavad osalema elanike- ja üürnikeorganisatsioonid; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et liikmesriikide rakendatavate elamumajanduse strateegiate väljakujundamises peavad osalema elanike- ja üürnikeorganisatsioonid;

| 10. | rõhutab vajadust toetada sotsiaalset innovatsiooni nii vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi kui ka teadusuuringute raamprogrammi kaudu, et analüüsida uusi poliitikasuundi, mille eesmärk on parandada juurdepääsu eluasemetele ja vähendada kodutust; |
| --- | --- |

10.

rõhutab vajadust toetada sotsiaalset innovatsiooni nii vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi kui ka teadusuuringute raamprogrammi kaudu, et analüüsida uusi poliitikasuundi, mille eesmärk on parandada juurdepääsu eluasemetele ja vähendada kodutust;

| 11. | pooldab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2011. aasta ettepanekut võtta vastu direktiiv (COM(2011)0142), mille eesmärk on elamukinnisvaraga seotud krediidilepingute raamistamine ning seeläbi leibkondade suure võlakoormuse piiramine; nõuab, et Euroopa kodulaene hõlmavad õigusnormid sisaldaksid parimaid tavasid, mis oleksid tarbijate jaoks võimalikult soodsad; nõuab samuti, et nendesse lisataks laenu üle taasläbirääkimiste ja laenu tagasimaksegraafiku ümbertegemise menetlused pankrotis võlgnike ja perekondade jaoks; kutsub liikmesriike üles ennetama, et juba välja tõstetud leibkonnad peavad jätkama oma hüpoteegi tagasimaksmist; palub komisjonil ja liikmesriikidel arutada, kuidas lahendada sotsiaalset probleemi, mida tekitavad väljatõstmised ja kodu kaotus majanduskriisi ja tööpuuduse käes kõige rängemini kannatavatele inimestele; tuletab veel ka meelde, et need väljatõstmised toimuvad ajal, kus antakse suurtes summades riigiabi Euroopa finantssüsteemi saneerimiseks; kutsub liikmesriike üles püüdma leida väljatõstmistele alternatiivseid lahendusi; |
| --- | --- |

11.

pooldab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2011. aasta ettepanekut võtta vastu direktiiv (COM(2011)0142), mille eesmärk on elamukinnisvaraga seotud krediidilepingute raamistamine ning seeläbi leibkondade suure võlakoormuse piiramine; nõuab, et Euroopa kodulaene hõlmavad õigusnormid sisaldaksid parimaid tavasid, mis oleksid tarbijate jaoks võimalikult soodsad; nõuab samuti, et nendesse lisataks laenu üle taasläbirääkimiste ja laenu tagasimaksegraafiku ümbertegemise menetlused pankrotis võlgnike ja perekondade jaoks; kutsub liikmesriike üles ennetama, et juba välja tõstetud leibkonnad peavad jätkama oma hüpoteegi tagasimaksmist; palub komisjonil ja liikmesriikidel arutada, kuidas lahendada sotsiaalset probleemi, mida tekitavad väljatõstmised ja kodu kaotus majanduskriisi ja tööpuuduse käes kõige rängemini kannatavatele inimestele; tuletab veel ka meelde, et need väljatõstmised toimuvad ajal, kus antakse suurtes summades riigiabi Euroopa finantssüsteemi saneerimiseks; kutsub liikmesriike üles püüdma leida väljatõstmistele alternatiivseid lahendusi;

| 12. | kutsub komisjoni üles hoiatama liikmesriike oma riigipõhistes soovitustes, kui reformid ohustavad sotsiaalelamutesse või sobiva hinnaga eluasemetesse tehtavaid investeeringuid, ning hoiduma andmast soovitusi sotsiaalelamumajanduse sektori suuruse kohta üksikutes liikmesriikides; peab kahetsusväärseks, et eelarve konsolideerimise kavade raames ning järgides konkreetseid komisjoni soovitusi eluasemeturul tegutsemise kohta vähendavad mõned liikmesriigid sektori mahtu üürileandjaid maksustades; on seetõttu mures, et Euroopa Komisjoni poolt konkurentsipoliitika raames pakutud sotsiaalelamu mõiste on piirav, olles suunatud üksnes ebasoodsas olukorras rühmadele; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles hoiatama liikmesriike oma riigipõhistes soovitustes, kui reformid ohustavad sotsiaalelamutesse või sobiva hinnaga eluasemetesse tehtavaid investeeringuid, ning hoiduma andmast soovitusi sotsiaalelamumajanduse sektori suuruse kohta üksikutes liikmesriikides; peab kahetsusväärseks, et eelarve konsolideerimise kavade raames ning järgides konkreetseid komisjoni soovitusi eluasemeturul tegutsemise kohta vähendavad mõned liikmesriigid sektori mahtu üürileandjaid maksustades; on seetõttu mures, et Euroopa Komisjoni poolt konkurentsipoliitika raames pakutud sotsiaalelamu mõiste on piirav, olles suunatud üksnes ebasoodsas olukorras rühmadele;

| 13. | kutsub nõukogu üles liikmesriikide elamumajanduse ministreid vähemalt üks kord aastas kokku kutsuma, et arutada erinevate Euroopa poliitikavaldkondade mõju eluasemepoliitikale ning tagada eluasemesektori majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaküsimuste parem arvessevõtmine Euroopa poliitikavaldkondades, kaasates sidusrühmad nagu sotsiaalelamumajandusega tegelevad asutused, elanikke esindavad liidud ning eluasemele juurdepääsu toetamise alal tegutsevad liidud; |
| --- | --- |

13.

kutsub nõukogu üles liikmesriikide elamumajanduse ministreid vähemalt üks kord aastas kokku kutsuma, et arutada erinevate Euroopa poliitikavaldkondade mõju eluasemepoliitikale ning tagada eluasemesektori majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaküsimuste parem arvessevõtmine Euroopa poliitikavaldkondades, kaasates sidusrühmad nagu sotsiaalelamumajandusega tegelevad asutused, elanikke esindavad liidud ning eluasemele juurdepääsu toetamise alal tegutsevad liidud;

| 14. | märgib, et sotsiaalelamu ja toetusesaajate mõisted peaksid olema demokraatliku arutlusprotsessi tulemus, et saaks arvesse võtta liikmesriikide erinevaid traditsioone; |
| --- | --- |

14.

märgib, et sotsiaalelamu ja toetusesaajate mõisted peaksid olema demokraatliku arutlusprotsessi tulemus, et saaks arvesse võtta liikmesriikide erinevaid traditsioone;

| 15. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama rohkem tähelepanu eluasemete kättesaadavusele ja sellega seotud teenustele sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse kaasatuse strateegia raames, sealhulgas kodutuse ja eluasemega seotud tõrjutuse vähendamise meetmete kaudu liikmesriikide ühiste näitajate alusel ning ergutama heade tavade vahetust, et rakendada tulemuslikult õigust eluasemele; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama rohkem tähelepanu eluasemete kättesaadavusele ja sellega seotud teenustele sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse kaasatuse strateegia raames, sealhulgas kodutuse ja eluasemega seotud tõrjutuse vähendamise meetmete kaudu liikmesriikide ühiste näitajate alusel ning ergutama heade tavade vahetust, et rakendada tulemuslikult õigust eluasemele;

| 16. | julgustab liikmesriike tegema suuremaid jõupingutusi, et lisada sotsiaalelamutega seotud investeeringud oma keskmise pikkusega ja pikaajalistesse eelarve-eesmärkidesse, samuti oma riiklikesse reformikavadesse ning oma strateegiaga „Euroopa 2020” seotud strateegilistesse suunitlustesse; kutsub nõukogu ja komisjoni üles paremini kontrollima strateegia „Euroopa 2020” sotsiaaleesmärkide elluviimist ja täitmist; |
| --- | --- |

16.

julgustab liikmesriike tegema suuremaid jõupingutusi, et lisada sotsiaalelamutega seotud investeeringud oma keskmise pikkusega ja pikaajalistesse eelarve-eesmärkidesse, samuti oma riiklikesse reformikavadesse ning oma strateegiaga „Euroopa 2020” seotud strateegilistesse suunitlustesse; kutsub nõukogu ja komisjoni üles paremini kontrollima strateegia „Euroopa 2020” sotsiaaleesmärkide elluviimist ja täitmist;

| 17. | märgib, et eluasemepoliitika ja -programmid tuleb välja töötada madala sissetulekuga ja eri sotsiaalse päritoluga naistega konsulteerides, et selgitada välja, milline poliitika vastab kõige paremini naiste vajadustele; |
| --- | --- |

17.

märgib, et eluasemepoliitika ja -programmid tuleb välja töötada madala sissetulekuga ja eri sotsiaalse päritoluga naistega konsulteerides, et selgitada välja, milline poliitika vastab kõige paremini naiste vajadustele;

Kohalikesse töökohtadesse ja keskkonnasäästlikkuse majandusse investeerimise soodustamine

| 18. | rõhutab sotsiaalelamumajanduse ja eriti sotsiaalelamute kontratsüklilist majanduslikku rolli tänu energiasõltuvuse vähendamisele, toetusele, mida antakse ehitus- ja renoveerimissektorile, sellega kaasnevale kohaliku paiknevusega kohalike töökohtade loomisele ja eelkõige tänu sektori töömahukatele teenustele, keskkonnasäästlike tööstusharude arendamisele kohalikus majanduses ja selle mõjule, mis kandub üle ülejäänud majandusele; on seetõttu seisukohal, et sotsiaalelamutesse tehtavaid investeeringuid ei tohiks käsitleda mitte ainult kuludena, vaid ka produktiivse investeeringuna; lisaks julgustab liikmesriike alustama dialoogi ehitussektoriga, et kujundada sotsiaalelamumajandusega seoses välja parem ärikeskkond ja reguleerimine, erilise tähelepanuga ehituseesmärkide kehtestamisel, infrastruktuurikulude korraldusel ja arendatava maa hankimisel; |
| --- | --- |

18.

rõhutab sotsiaalelamumajanduse ja eriti sotsiaalelamute kontratsüklilist majanduslikku rolli tänu energiasõltuvuse vähendamisele, toetusele, mida antakse ehitus- ja renoveerimissektorile, sellega kaasnevale kohaliku paiknevusega kohalike töökohtade loomisele ja eelkõige tänu sektori töömahukatele teenustele, keskkonnasäästlike tööstusharude arendamisele kohalikus majanduses ja selle mõjule, mis kandub üle ülejäänud majandusele; on seetõttu seisukohal, et sotsiaalelamutesse tehtavaid investeeringuid ei tohiks käsitleda mitte ainult kuludena, vaid ka produktiivse investeeringuna; lisaks julgustab liikmesriike alustama dialoogi ehitussektoriga, et kujundada sotsiaalelamumajandusega seoses välja parem ärikeskkond ja reguleerimine, erilise tähelepanuga ehituseesmärkide kehtestamisel, infrastruktuurikulude korraldusel ja arendatava maa hankimisel;

| 19. | rõhutab kohalike töökohtade lisandväärtust ja struktuurifondide (2007–2013) otsetegevuse poolt genereeritud investeeringute märkimisväärset võimendavat mõju sotsiaalelamumajanduse sektoris; |
| --- | --- |

19.

rõhutab kohalike töökohtade lisandväärtust ja struktuurifondide (2007–2013) otsetegevuse poolt genereeritud investeeringute märkimisväärset võimendavat mõju sotsiaalelamumajanduse sektoris;

| 20. | on seisukohal, et mitmeaastases finantsraamistikus (2014–2020) Ühtekuuluvusfondile eraldatavad vahendid ei tohi olla väiksemad kui kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku alusel eraldatud vahendid, et tagada piisav rahastamine ERFile, nimelt investeerimisprioriteedile „Sotsiaalse kaasatuse edendamine ja vaesuse vastu võitlemine – mahajäänud linna- ja maakogukondade füüsilise ja majandusliku taaselustamise toetamine”; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et mitmeaastases finantsraamistikus (2014–2020) Ühtekuuluvusfondile eraldatavad vahendid ei tohi olla väiksemad kui kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku alusel eraldatud vahendid, et tagada piisav rahastamine ERFile, nimelt investeerimisprioriteedile „Sotsiaalse kaasatuse edendamine ja vaesuse vastu võitlemine – mahajäänud linna- ja maakogukondade füüsilise ja majandusliku taaselustamise toetamine”;

| 21. | tunnistab, et paljud liikmesriigid on juba kehtestanud tulemusliku sotsiaalelamumajanduse poliitika, ja usub, et sellega seoses peaks ELi roll olema hõlbustada heade tavade vahetust liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

21.

tunnistab, et paljud liikmesriigid on juba kehtestanud tulemusliku sotsiaalelamumajanduse poliitika, ja usub, et sellega seoses peaks ELi roll olema hõlbustada heade tavade vahetust liikmesriikide vahel;

| 22. | võtab teadmiseks komisjoni ettepanekud ühtekuuluvuspoliitika (2014–2020) alaste õigusaktide paketi kohta; toetab seda, et struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide toetuse jaoks abikõlblikuks muudetaks prioriteetsed investeeringud sotsiaalelamute energiatõhususse ja taastuvenergia kasutamisse sotsiaal- ja taskukohase hinnaga elamutes, jätkusuutliku linna- ja territoriaalse arengu integreeritud projektid, marginaliseeritud kogukondade võrdväärne juurdepääs eluasemele ning selliste ühiskondlike ja solidaarsete sidusrühmade edendamine nagu mittetulunduslikud ühistud, ja ettevõtted; |
| --- | --- |

22.

võtab teadmiseks komisjoni ettepanekud ühtekuuluvuspoliitika (2014–2020) alaste õigusaktide paketi kohta; toetab seda, et struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide toetuse jaoks abikõlblikuks muudetaks prioriteetsed investeeringud sotsiaalelamute energiatõhususse ja taastuvenergia kasutamisse sotsiaal- ja taskukohase hinnaga elamutes, jätkusuutliku linna- ja territoriaalse arengu integreeritud projektid, marginaliseeritud kogukondade võrdväärne juurdepääs eluasemele ning selliste ühiskondlike ja solidaarsete sidusrühmade edendamine nagu mittetulunduslikud ühistud, ja ettevõtted;

| 23. | julgustab liikmesriike ja kõiki sidusrühmi pühendama taskukohastesse sotsiaalelamutesse tehtavatele investeeringutele ja mittetulundusliku eluasemesektori tugevdamisele olulise koha riiklikes reformikavades ja 2014.–2020. aasta partnerluslepingute strateegilistes valdkondades ning tagama oma riiklike romasid käsitlevate integratsioonistrateegiate kajastamise kavandavates eluasemestrateegiates; |
| --- | --- |

23.

julgustab liikmesriike ja kõiki sidusrühmi pühendama taskukohastesse sotsiaalelamutesse tehtavatele investeeringutele ja mittetulundusliku eluasemesektori tugevdamisele olulise koha riiklikes reformikavades ja 2014.–2020. aasta partnerluslepingute strateegilistes valdkondades ning tagama oma riiklike romasid käsitlevate integratsioonistrateegiate kajastamise kavandavates eluasemestrateegiates;

| 24. | julgustab liikmesriike aktiivsemalt kasutama eraõiguse vahendeid, et hõlbustada sotsiaalelamute ehitamist, näiteks pikaajalisi üürilepinguid, et saaks ehitada maad ostmata, või sotsiaalelamute üürileandjale kasutusvalduse kasutamise võimalust, mis lubab eraisikul omanikuks jääda; |
| --- | --- |

24.

julgustab liikmesriike aktiivsemalt kasutama eraõiguse vahendeid, et hõlbustada sotsiaalelamute ehitamist, näiteks pikaajalisi üürilepinguid, et saaks ehitada maad ostmata, või sotsiaalelamute üürileandjale kasutusvalduse kasutamise võimalust, mis lubab eraisikul omanikuks jääda;

| 25. | rõhutab, et elamispinnana kasutatav ja kommertskinnisvara moodustab Euroopas üle 40 % lõppenergiatarbimisest ja kogu CO2-heitest ning et keskkonnahoidlik ehitus võimaldab piirata ehituskulusid ja -aega, drastiliselt vähendada keskkonnamõju, energiatarbimist ja järelikult eluaseme majandamiskulusid; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et elamispinnana kasutatav ja kommertskinnisvara moodustab Euroopas üle 40 % lõppenergiatarbimisest ja kogu CO2-heitest ning et keskkonnahoidlik ehitus võimaldab piirata ehituskulusid ja -aega, drastiliselt vähendada keskkonnamõju, energiatarbimist ja järelikult eluaseme majandamiskulusid;

| 26. | toetab piisavat eelarvet mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 jaoks, milles ühtekuuluvuspoliitika määratletakse kriisist väljumise vahendina; toetab Euroopa majanduskasvu ja tööhõive pakti järeldusi seoses üleskutsega liikmesriikidele lihtsustada ja kiirendada struktuurifondide kasutamata vahendite ümberjaotamist energiatõhususe ja taastuvenergiaga seotud projektidele programmiperioodiks 2007–2013; on seisukohal, et sotsiaalelamusektor peaks nendest eraldistest kasu saama; |
| --- | --- |

26.

toetab piisavat eelarvet mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 jaoks, milles ühtekuuluvuspoliitika määratletakse kriisist väljumise vahendina; toetab Euroopa majanduskasvu ja tööhõive pakti järeldusi seoses üleskutsega liikmesriikidele lihtsustada ja kiirendada struktuurifondide kasutamata vahendite ümberjaotamist energiatõhususe ja taastuvenergiaga seotud projektidele programmiperioodiks 2007–2013; on seisukohal, et sotsiaalelamusektor peaks nendest eraldistest kasu saama;

| 27. | kutsub liikmesriike, nende haldusasutusi ja komisjoni üles tagama, et elamumajanduses osalejad, elanikke esindavad ühendused ja eluasemetele juurdepääsu heaks tegutsevad ühendused kaasatakse aktiivselt partnerite nimekirjadesse, et töötada välja partnerluslepingud ja rakenduskavad, kontrollida nende täitmist ja neid arendada; rõhutab integreeritud arengu uute vahendite (kogukonna juhitud kohaliku arengu ja integreeritud territoriaalsete investeeringute vahendite abil) tähtsust elamumajanduse integreeritud strateegiate jaoks, milles sotsiaalelamumajanduse organisatsioonidel ja elanikel saab olema oluline osa; usub, et struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide puhul tuleb tõhusalt kasutada partnerluse ja mitmetasandilise juhtimise põhimõtet ja et liikmesriike tuleb julgustada tegema koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, et seada prioriteete ja määrata kindlaks, kuidas tuleks vahendeid kasutada; on seisukohal, et struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vaheline parem sünergia võib edendada jätkusuutlikku arengut mahajäänud või maapiirkondades, vältides nende isoleeritust ja elanike lahkumist nendest piirkondadest, aidates seega ära hoida sotsiaalse kihistumise negatiivseid mõjusid ja soodustades heterogeensust, sotsiaalset ühetkuuluvust ja soolist võrdõiguslikkust; |
| --- | --- |

27.

kutsub liikmesriike, nende haldusasutusi ja komisjoni üles tagama, et elamumajanduses osalejad, elanikke esindavad ühendused ja eluasemetele juurdepääsu heaks tegutsevad ühendused kaasatakse aktiivselt partnerite nimekirjadesse, et töötada välja partnerluslepingud ja rakenduskavad, kontrollida nende täitmist ja neid arendada; rõhutab integreeritud arengu uute vahendite (kogukonna juhitud kohaliku arengu ja integreeritud territoriaalsete investeeringute vahendite abil) tähtsust elamumajanduse integreeritud strateegiate jaoks, milles sotsiaalelamumajanduse organisatsioonidel ja elanikel saab olema oluline osa; usub, et struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide puhul tuleb tõhusalt kasutada partnerluse ja mitmetasandilise juhtimise põhimõtet ja et liikmesriike tuleb julgustada tegema koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, et seada prioriteete ja määrata kindlaks, kuidas tuleks vahendeid kasutada; on seisukohal, et struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vaheline parem sünergia võib edendada jätkusuutlikku arengut mahajäänud või maapiirkondades, vältides nende isoleeritust ja elanike lahkumist nendest piirkondadest, aidates seega ära hoida sotsiaalse kihistumise negatiivseid mõjusid ja soodustades heterogeensust, sotsiaalset ühetkuuluvust ja soolist võrdõiguslikkust;

| 28. | kutsub liikmesriike üles taskukohaste ja sotsiaalelamute ehitamise ja renoveerimise edendamise eesmärgil tugevdama või töötama välja konkreetseid rahastamismehhanisme ning ergutama kooskõlastatud viisil programmi Horisont 2020 toetuste kasutamist ja struktuurifondide, Euroopa Investeerimispanga (EIP), Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga ning Euroopa Energiatõhususe Fondi kavandatud projektide rahastamisvahendite ja tehniliste abiprogrammide kasutamist; kutsub liikmesriike lisaks sellele üles leidma viise muudetud Euroopa Regionaalarengu Fondi kohaldamiseks, et pakkuda marginaliseerunud kogukondadele eluaset; |
| --- | --- |

28.

kutsub liikmesriike üles taskukohaste ja sotsiaalelamute ehitamise ja renoveerimise edendamise eesmärgil tugevdama või töötama välja konkreetseid rahastamismehhanisme ning ergutama kooskõlastatud viisil programmi Horisont 2020 toetuste kasutamist ja struktuurifondide, Euroopa Investeerimispanga (EIP), Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga ning Euroopa Energiatõhususe Fondi kavandatud projektide rahastamisvahendite ja tehniliste abiprogrammide kasutamist; kutsub liikmesriike lisaks sellele üles leidma viise muudetud Euroopa Regionaalarengu Fondi kohaldamiseks, et pakkuda marginaliseerunud kogukondadele eluaset;

| 29. | kutsub Euroopa Investeerimispanka üles seadma tihedas konsultatsioonis kohalike ja piirkondlike ametiasutustega sotsiaalsete ja taskukohaste eluasemete sektor oma investeerimisprioriteetide hulgas tähtsamale kohale, eelkõige liikmesriikides, kus ei ole olemas riiklikku eluasemepanka, parandades samas laenutingimusi, kutsub Euroopa Investeerimispanka samuti üles määrama kindlaks, millises ulatuses võivad projektivõlakirjad olla selliste sotsiaalsete taristute nagu eluasemete rahastamisvahend, võttes enne ulatuse laiendamist arvesse katseetapi hindamise tulemusi; |
| --- | --- |

29.

kutsub Euroopa Investeerimispanka üles seadma tihedas konsultatsioonis kohalike ja piirkondlike ametiasutustega sotsiaalsete ja taskukohaste eluasemete sektor oma investeerimisprioriteetide hulgas tähtsamale kohale, eelkõige liikmesriikides, kus ei ole olemas riiklikku eluasemepanka, parandades samas laenutingimusi, kutsub Euroopa Investeerimispanka samuti üles määrama kindlaks, millises ulatuses võivad projektivõlakirjad olla selliste sotsiaalsete taristute nagu eluasemete rahastamisvahend, võttes enne ulatuse laiendamist arvesse katseetapi hindamise tulemusi;

| 30. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid toetaksid elamuühistute tegevust, sest need ühistud on oluline vahend esmase kodu soetamiseks jõukohase hinnaga. juhib tähelepanu, et ühistud on ühtlasi tõhus vahend linnakeskkonna parendamise algatuste soodustamiseks, luues koostoimet kohalike kogukondadega ja võideldes kesklinnaalade hülgamise vastu; |
| --- | --- |

30.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid toetaksid elamuühistute tegevust, sest need ühistud on oluline vahend esmase kodu soetamiseks jõukohase hinnaga. juhib tähelepanu, et ühistud on ühtlasi tõhus vahend linnakeskkonna parendamise algatuste soodustamiseks, luues koostoimet kohalike kogukondadega ja võideldes kesklinnaalade hülgamise vastu;

| 31. | kutsub komisjoni üles pakkuma liikmesriikidele teisi võimalikke rahastamisallikaid, mida nad saaksid kasutada sotsiaalelamute arendamiseks ja renoveerimiseks sotsiaalinvesteeringute vormina, ning ergutama liikmesriike ja piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi kasutama tulemuslikult Euroopa rahastamisvahendeid ja säilitama vähendatud käibemaksumäära sellistele investeeringutele, pidades silmas sektori töömahukat olemust ja selle vähest mõju ELi-sisesele kaubandusele; soovitab uurida võimalust kohaldada sama käibemaksumäära, mida kohaldatakse esmatarbekaupadele; ergutab liikmesriike kasutama erasektori sääste, et hõlbustada juurdepääsu maale ning julgustada sotsiaalelamute ehitamist ja renoveerimist; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni üles pakkuma liikmesriikidele teisi võimalikke rahastamisallikaid, mida nad saaksid kasutada sotsiaalelamute arendamiseks ja renoveerimiseks sotsiaalinvesteeringute vormina, ning ergutama liikmesriike ja piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi kasutama tulemuslikult Euroopa rahastamisvahendeid ja säilitama vähendatud käibemaksumäära sellistele investeeringutele, pidades silmas sektori töömahukat olemust ja selle vähest mõju ELi-sisesele kaubandusele; soovitab uurida võimalust kohaldada sama käibemaksumäära, mida kohaldatakse esmatarbekaupadele; ergutab liikmesriike kasutama erasektori sääste, et hõlbustada juurdepääsu maale ning julgustada sotsiaalelamute ehitamist ja renoveerimist;

| 32. | julgustab selliste integreeritud koostöömudelite kasutuselevõtmist, mis koondavad projektide juhtimise, sotsiaalelamute üürileandjad ja ehitusettevõtjad sotsiaalelamute soojustamiseks-renoveerimiseks ja väikese energiakaoga sotsiaalelamute ehitamiseks; |
| --- | --- |

32.

julgustab selliste integreeritud koostöömudelite kasutuselevõtmist, mis koondavad projektide juhtimise, sotsiaalelamute üürileandjad ja ehitusettevõtjad sotsiaalelamute soojustamiseks-renoveerimiseks ja väikese energiakaoga sotsiaalelamute ehitamiseks;

| 33. | tervitab komisjoni 31. juuli 2012. aasta teatist ELi ehitussektori ja selle ettevõtete jätkusuutliku konkurentsivõime strateegia kohta (COM(2012)0433); on seisukohal, et selle sektori konkurentsivõimelisuse ja uuenduslikkuse parandamiseks on peale maksualgatuste ja rahalise toetuse hädavajalikud ka tööjõu kvalifikatsiooni taseme tõstmise meetmed, et reageerida ressursitõhusa Euroopa ja vähese CO2-heitega majanduse rajamisega seotud probleemidele ning saavutada energiatõhususe direktiivis (2012/27/EL) (39) ja hoonete energiatõhususe direktiivis (2010/31/EL) (40) sätestatud eesmärgid; |
| --- | --- |

33.

tervitab komisjoni 31. juuli 2012. aasta teatist ELi ehitussektori ja selle ettevõtete jätkusuutliku konkurentsivõime strateegia kohta (COM(2012)0433); on seisukohal, et selle sektori konkurentsivõimelisuse ja uuenduslikkuse parandamiseks on peale maksualgatuste ja rahalise toetuse hädavajalikud ka tööjõu kvalifikatsiooni taseme tõstmise meetmed, et reageerida ressursitõhusa Euroopa ja vähese CO2-heitega majanduse rajamisega seotud probleemidele ning saavutada energiatõhususe direktiivis (2012/27/EL) (39) ja hoonete energiatõhususe direktiivis (2010/31/EL) (40) sätestatud eesmärgid;

| 34. | kutsub komisjoni üles tegema tihedamat koostööd liikmesriikide ja kohalike vastutavate ametiasutustega, et panna paika keskmise pikkusega ja pikaajalised prognoosid pädevuste kohta, mida tööturul nõutakse; nõuab, et vastutavad sidusrühmad jälgiksid tööhõive arengut, et muuta põhikutseharidus ja elukestev õpe asjakohasemaks; nõuab, et liikmesriigid ja kohalikud vastutavad asutused kohandaksid kiiresti oma haridus- ja koolitussüsteeme, sealhulgas kutseõpet ja koolitust, kaasates säästva majanduse kontseptsiooni, ja tagaksid juurdepääsu oskuste arendamise programmile, et õppeprogrammid soodustaksid noorte juurdepääsu uutele keskkonnasäästlikele töökohtadele ja keskkonnasäästlikele majandusharudele; juhib tähelepanu sellele, et keskkonnasäästlike töökohtade edendamisega saab luua kvaliteetseid ja jätkusuutlikke töövõimalusi, võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega ning tagada tööhõive tugiteenused; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni üles tegema tihedamat koostööd liikmesriikide ja kohalike vastutavate ametiasutustega, et panna paika keskmise pikkusega ja pikaajalised prognoosid pädevuste kohta, mida tööturul nõutakse; nõuab, et vastutavad sidusrühmad jälgiksid tööhõive arengut, et muuta põhikutseharidus ja elukestev õpe asjakohasemaks; nõuab, et liikmesriigid ja kohalikud vastutavad asutused kohandaksid kiiresti oma haridus- ja koolitussüsteeme, sealhulgas kutseõpet ja koolitust, kaasates säästva majanduse kontseptsiooni, ja tagaksid juurdepääsu oskuste arendamise programmile, et õppeprogrammid soodustaksid noorte juurdepääsu uutele keskkonnasäästlikele töökohtadele ja keskkonnasäästlikele majandusharudele; juhib tähelepanu sellele, et keskkonnasäästlike töökohtade edendamisega saab luua kvaliteetseid ja jätkusuutlikke töövõimalusi, võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega ning tagada tööhõive tugiteenused;

| 35. | märgib, et see keskkonnasäästlik sektor võib pakkuda palju erinevaid töövõimalusi, alates esmatasandi ja lihtsamatest töökohtadest kuni kõrget kvalifikatsiooni nõudvate teadmistesektori töökohtadeni; sellega seoses






  — | võtab teadmiseks VKEde tähtsa rolli keskkonnasäästlikus majanduses töökohtade loomisel ning rõhutab VKEde potentsiaali seoses töökoolituste, praktikakohtade ja kohalike teavituskavadega, mis võivad pakkuda töövõimalusi sotsiaalselt ebasoodsamas olukorras isikutele; |
| --- | --- | --- |

35.

märgib, et see keskkonnasäästlik sektor võib pakkuda palju erinevaid töövõimalusi, alates esmatasandi ja lihtsamatest töökohtadest kuni kõrget kvalifikatsiooni nõudvate teadmistesektori töökohtadeni; sellega seoses

—

võtab teadmiseks VKEde tähtsa rolli keskkonnasäästlikus majanduses töökohtade loomisel ning rõhutab VKEde potentsiaali seoses töökoolituste, praktikakohtade ja kohalike teavituskavadega, mis võivad pakkuda töövõimalusi sotsiaalselt ebasoodsamas olukorras isikutele;

| — | kutsub liikmesriike üles hindama üleminekufondide otstarbekust vajaminevate oskuste juhtimisel; |
| --- | --- |

—

kutsub liikmesriike üles hindama üleminekufondide otstarbekust vajaminevate oskuste juhtimisel;

| — | nõuab, et komisjon lisaks elukestva õppe raamistikku keskkonna, kliimamuutuste ja säästva arenguga seotud üheksanda võtmepädevuse; |
| --- | --- |

—

nõuab, et komisjon lisaks elukestva õppe raamistikku keskkonna, kliimamuutuste ja säästva arenguga seotud üheksanda võtmepädevuse;

| — | palub liikmesriikidel ning kohalikel ja piirkondlikel ametiasutustel kasutada Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) vahendeid, et investeerida oskustesse, tööhõivesse, kutse- ja ümberõppesse, eelkõige keskkonnasäästlikesse tegevusvaldkondadesse, nagu hoonete renoveerimine-soojustamine; |
| --- | --- |

—

palub liikmesriikidel ning kohalikel ja piirkondlikel ametiasutustel kasutada Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) vahendeid, et investeerida oskustesse, tööhõivesse, kutse- ja ümberõppesse, eelkõige keskkonnasäästlikesse tegevusvaldkondadesse, nagu hoonete renoveerimine-soojustamine;

| — | kutsub liikmesriike üles toetama selliste isikute ja organite tekkimist, kel on oskused, et tegeleda energiasäästu nii sotsiaalsete kui ka tehniliste aspektidega, nagu selliste elukutsete esindajad, kes loovad ühenduse sotsiaalsete ja tehniliste aspektide vahel, ning jõupingutusi tehniliste elukutsete esindajate koolitamiseks, et nad kasutaksid sotsiaalsemat lähenemist energiatõhususe küsimusele ja ka vastupidi; |
| --- | --- |

—

kutsub liikmesriike üles toetama selliste isikute ja organite tekkimist, kel on oskused, et tegeleda energiasäästu nii sotsiaalsete kui ka tehniliste aspektidega, nagu selliste elukutsete esindajad, kes loovad ühenduse sotsiaalsete ja tehniliste aspektide vahel, ning jõupingutusi tehniliste elukutsete esindajate koolitamiseks, et nad kasutaksid sotsiaalsemat lähenemist energiatõhususe küsimusele ja ka vastupidi;

| 36. | väljendab heameelt komisjoni sotsiaalinvesteeringute meetmepaketi üle, milles komisjon annab liikmesriikidele suuniseid tõhusama ja tulemuslikuma sotsiaalpoliitika teostamiseks majanduskasvu ja ühtekuuluvuse nimel; |
| --- | --- |

36.

väljendab heameelt komisjoni sotsiaalinvesteeringute meetmepaketi üle, milles komisjon annab liikmesriikidele suuniseid tõhusama ja tulemuslikuma sotsiaalpoliitika teostamiseks majanduskasvu ja ühtekuuluvuse nimel;

| 37. | märgib, et kõnealused investeeringud sotsiaalelamute valdkonnas on osa üldisemast poliitikast, mille eesmärk on korraldada ja rahastada haridusteenuste pakkumist, et tagada sotsiaalsete põhiõiguste kehtivus ja vastata muutuvatele sotsiaalsete vajadustele; |
| --- | --- |

37.

märgib, et kõnealused investeeringud sotsiaalelamute valdkonnas on osa üldisemast poliitikast, mille eesmärk on korraldada ja rahastada haridusteenuste pakkumist, et tagada sotsiaalsete põhiõiguste kehtivus ja vastata muutuvatele sotsiaalsete vajadustele;

Võitlus vaesuse vastu ning sotsiaalse kaasamise ja ühtekuuluvuse edendamine

| 38. | tuletab meelde, et õiguse eluasemele tunnustamine ja kohaldamine on eeltingimuseks teiste põhiõiguste, sealhulgas poliitiliste ja sotsiaalsete õiguste täielikule rakendamisele; tuletab meelde, et õiguse eluasemele tegeliku kohaldamise eest vastutab liikmesriik või asjaomane riiklik asutus, suurendades oma poliitika ja programmide kaudu üldist juurdepääsu eluasemetele, eeskätt ebasoodsas olukorras olevate inimeste jaoks, pakkudes sobivaid ja nõuetekohaseid, korralikke, tervislikke ja taskukohaseid eluasemeid; |
| --- | --- |

38.

tuletab meelde, et õiguse eluasemele tunnustamine ja kohaldamine on eeltingimuseks teiste põhiõiguste, sealhulgas poliitiliste ja sotsiaalsete õiguste täielikule rakendamisele; tuletab meelde, et õiguse eluasemele tegeliku kohaldamise eest vastutab liikmesriik või asjaomane riiklik asutus, suurendades oma poliitika ja programmide kaudu üldist juurdepääsu eluasemetele, eeskätt ebasoodsas olukorras olevate inimeste jaoks, pakkudes sobivaid ja nõuetekohaseid, korralikke, tervislikke ja taskukohaseid eluasemeid;

| 39. | palub Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametil viia läbi uuring, milles hinnatakse õiguse eluasemele ning eluasemega seotud abi rakendamise tõhusust ja tingimusi liikmesriikides, kaasates protsessi asjaomased sidusrühmad; kutsub ametit üles edendama selliste parimate tavade vahetust, mis seostuvad õiguse eluasemele tõhusa rakendamisega eriti haavatavate rühmade, sealhulgas kodutute puhul; kutsub komisjoni üles lisama need meetmed sotsiaalinvesteeringute paketti; |
| --- | --- |

39.

palub Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametil viia läbi uuring, milles hinnatakse õiguse eluasemele ning eluasemega seotud abi rakendamise tõhusust ja tingimusi liikmesriikides, kaasates protsessi asjaomased sidusrühmad; kutsub ametit üles edendama selliste parimate tavade vahetust, mis seostuvad õiguse eluasemele tõhusa rakendamisega eriti haavatavate rühmade, sealhulgas kodutute puhul; kutsub komisjoni üles lisama need meetmed sotsiaalinvesteeringute paketti;

| 40. | soovitab, et liikmesriigid ja komisjon toetaksid ja edendaksid eriti haavatavate ja tõrjutud olukorras olevate elanikerühmade õiguse eluasemele kohaldamise alaste heade tavade innovatiivset vahetamist, pöörates erilist tähelepanu perevägivallale; märgib kahetsusega, et koduvägivalla ohvrid jäävad sageli tõenäolisemalt edasi vägivaldsesse keskkonda siis, kui neil ei ole majanduslikke võimalusi leida endale sobivat eluaset; kutsub liikmesriike üles pakkuma perevägivalla ohvritest perekondadele integreeritud sotsiaalteenuseid; |
| --- | --- |

40.

soovitab, et liikmesriigid ja komisjon toetaksid ja edendaksid eriti haavatavate ja tõrjutud olukorras olevate elanikerühmade õiguse eluasemele kohaldamise alaste heade tavade innovatiivset vahetamist, pöörates erilist tähelepanu perevägivallale; märgib kahetsusega, et koduvägivalla ohvrid jäävad sageli tõenäolisemalt edasi vägivaldsesse keskkonda siis, kui neil ei ole majanduslikke võimalusi leida endale sobivat eluaset; kutsub liikmesriike üles pakkuma perevägivalla ohvritest perekondadele integreeritud sotsiaalteenuseid;

| 41. | ootab, et komisjon uuriks, millisel määral on otsene toetus eluasemetoetustena või kaudne toetus sotsiaalelamu enese kujul tõhusam meede vastuvõetava hinnaga eluaseme pakkumiseks sotsiaalsetele rühmadele, kes ei suuda maksta oma eluasemevajaduste eest eluasemeturul; |
| --- | --- |

41.

ootab, et komisjon uuriks, millisel määral on otsene toetus eluasemetoetustena või kaudne toetus sotsiaalelamu enese kujul tõhusam meede vastuvõetava hinnaga eluaseme pakkumiseks sotsiaalsetele rühmadele, kes ei suuda maksta oma eluasemevajaduste eest eluasemeturul;

| 42. | palub komisjonil ja Eurofoundil viia Eurofoundi 2014. aasta töökava raames läbi uuring puudulike elamistingimustega seotud tegevusetuse kulude kohta; |
| --- | --- |

42.

palub komisjonil ja Eurofoundil viia Eurofoundi 2014. aasta töökava raames läbi uuring puudulike elamistingimustega seotud tegevusetuse kulude kohta;

| 43. | peab murettekitavaks seda, et paljud liikmesriigid on suuri elanikkonna rühmi vaesuse ja laostumise ohtu jätnud intensiivse majandusliku surutise kontekstis valinud eelarve tasakaalustamatuse korrigeerimiseks organite töö peatamise ning selliste programmide ja meetmete (üüritoetus, eluasemelaenude intressitoetus jne) katkestamise, mille eesmärk on toetada eluaseme soetamist, ning suurendanud samal ajal ebaproportsionaalselt kinnisvaramakse; |
| --- | --- |

43.

peab murettekitavaks seda, et paljud liikmesriigid on suuri elanikkonna rühmi vaesuse ja laostumise ohtu jätnud intensiivse majandusliku surutise kontekstis valinud eelarve tasakaalustamatuse korrigeerimiseks organite töö peatamise ning selliste programmide ja meetmete (üüritoetus, eluasemelaenude intressitoetus jne) katkestamise, mille eesmärk on toetada eluaseme soetamist, ning suurendanud samal ajal ebaproportsionaalselt kinnisvaramakse;

| 44. | kutsub liikmesriike viima seoses eluasemepoliitika ja kõigi eluasemeprogrammidega läbi sotsiaalse mõju analüüsi, mille puhul oleks rõhuasetus seatud soopõhisele ja leibkonnapõhisele analüüsile, võttes sissetuleku ja rahaliste vahendite puhul eeskätt arvesse soolist ebavõrdsust; rõhutab, et kõik statistilised andmed tuleb eristada soo ja leibkonnatüübi alusel ning et võimalused kaitsetus olukorras üksikisikute või rühmade, nagu naiste (pidades silmas nende mitmetahulist rolli üksikvanematena ning pereliikmete ja puudega inimeste hooldajatena), perekondade, noorte, puudega inimeste ja eakate toetamiseks eluasemepoliitika raames tuleb täpselt välja selgitada täiendavate uuringutega; |
| --- | --- |

44.

kutsub liikmesriike viima seoses eluasemepoliitika ja kõigi eluasemeprogrammidega läbi sotsiaalse mõju analüüsi, mille puhul oleks rõhuasetus seatud soopõhisele ja leibkonnapõhisele analüüsile, võttes sissetuleku ja rahaliste vahendite puhul eeskätt arvesse soolist ebavõrdsust; rõhutab, et kõik statistilised andmed tuleb eristada soo ja leibkonnatüübi alusel ning et võimalused kaitsetus olukorras üksikisikute või rühmade, nagu naiste (pidades silmas nende mitmetahulist rolli üksikvanematena ning pereliikmete ja puudega inimeste hooldajatena), perekondade, noorte, puudega inimeste ja eakate toetamiseks eluasemepoliitika raames tuleb täpselt välja selgitada täiendavate uuringutega;

| 45. | soovitab, et liikmesriigid ja nende kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused töötaksid välja integreeritud poliitika sotsiaalse kaasamise edendamiseks ja üldise juurdepääsu tagamiseks korralikele, tervislikele ja taskukohastele eluasemetele; teeb ettepaneku, et selline poliitika peaks hõlmama järgmisi meetmeid:






  — | eelkõige toetada kvaliteetsete ja tervislike sotsiaalelamute ning sotsiaalsest seisukohast eriti tähtsate sotsiaalelamute pakkumist, kehtestades vajaduse korral sotsiaalelamutele miinimumkvoodid näiteks tiheda asustusega piirkondades, kus nõudlus on kõige suurem, et edendada mitmekesisust; |
| --- | --- | --- |

45.

soovitab, et liikmesriigid ja nende kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused töötaksid välja integreeritud poliitika sotsiaalse kaasamise edendamiseks ja üldise juurdepääsu tagamiseks korralikele, tervislikele ja taskukohastele eluasemetele; teeb ettepaneku, et selline poliitika peaks hõlmama järgmisi meetmeid:

—

eelkõige toetada kvaliteetsete ja tervislike sotsiaalelamute ning sotsiaalsest seisukohast eriti tähtsate sotsiaalelamute pakkumist, kehtestades vajaduse korral sotsiaalelamutele miinimumkvoodid näiteks tiheda asustusega piirkondades, kus nõudlus on kõige suurem, et edendada mitmekesisust;

| — | kehtestada selged miinimumstandardid eluaseme kvaliteedi määramiseks eelkõige sotsiaalelamutes; |
| --- | --- |

—

kehtestada selged miinimumstandardid eluaseme kvaliteedi määramiseks eelkõige sotsiaalelamutes;

| — | ühendada sotsiaalelamute laiendamisprogrammid teistele esmatähtsatele avalikele ja üldhuviteenustele juurdepääsu tagamise poliitikaga, näiteks avaliku sotsiaalhoolekande, tervishoiu-, kultuuri- ja spordirajatiste ehitamine (kohaliku integratsioonistrateegia osana) ning valglinnastumise säilitamiseks kooskõlas komisjoni suunistega maapinna nn nullkasutuse eesmärgi saavutamiseks 2050. aastaks; |
| --- | --- |

—

ühendada sotsiaalelamute laiendamisprogrammid teistele esmatähtsatele avalikele ja üldhuviteenustele juurdepääsu tagamise poliitikaga, näiteks avaliku sotsiaalhoolekande, tervishoiu-, kultuuri- ja spordirajatiste ehitamine (kohaliku integratsioonistrateegia osana) ning valglinnastumise säilitamiseks kooskõlas komisjoni suunistega maapinna nn nullkasutuse eesmärgi saavutamiseks 2050. aastaks;

| — | käsitleda sageli tekkivaid probleeme seoses kõige haavatavamate elanikerühmade, näiteks rändajate ja noorte juurdepääsuga korralikule eluasemele; |
| --- | --- |

—

käsitleda sageli tekkivaid probleeme seoses kõige haavatavamate elanikerühmade, näiteks rändajate ja noorte juurdepääsuga korralikule eluasemele;

| — | üüritava pinna kasutuskindluse tugevdamise kavad; |
| --- | --- |

—

üüritava pinna kasutuskindluse tugevdamise kavad;

| — | kohaliku olukorra hindamisel põhinevate eriprogrammide väljatöötamine kodutute jaoks, võttes arvesse Euroopa kodutuse ja eluasemelt tõrjutuse tüpoloogia (ETHOS) mudelit, et mõõta kodutusega seotud tõrjutuse protsessi, sidudes selle sotsiaalsete toetusmeetmetega ja kohandades seda naiste konkreetse olukorra ja vajadustega, pöörates erilist tähelepanu haavatavatele isikutele ja marginaliseerunud kogukondade eluasemeküsimusele, mitte niivõrd ajutisele majutamisele; |
| --- | --- |

—

kohaliku olukorra hindamisel põhinevate eriprogrammide väljatöötamine kodutute jaoks, võttes arvesse Euroopa kodutuse ja eluasemelt tõrjutuse tüpoloogia (ETHOS) mudelit, et mõõta kodutusega seotud tõrjutuse protsessi, sidudes selle sotsiaalsete toetusmeetmetega ja kohandades seda naiste konkreetse olukorra ja vajadustega, pöörates erilist tähelepanu haavatavatele isikutele ja marginaliseerunud kogukondade eluasemeküsimusele, mitte niivõrd ajutisele majutamisele;

| — | iseehitusprogrammide edendamine ja rahastamine; |
| --- | --- |

—

iseehitusprogrammide edendamine ja rahastamine;

| 46. | kutsub liikmesriike üles tagama, et kõik kodanikud saaksid endale eluaset lubada; selleks peaksid üürihinna tõusud põhinema hindade objektiveerimisel, s.o meetodil, mis tagab kinnisvarahindade mõõduka tõusu, ning kohandada tuleks maksupoliitikat, et vähendada spekulatsioone; |
| --- | --- |

46.

kutsub liikmesriike üles tagama, et kõik kodanikud saaksid endale eluaset lubada; selleks peaksid üürihinna tõusud põhinema hindade objektiveerimisel, s.o meetodil, mis tagab kinnisvarahindade mõõduka tõusu, ning kohandada tuleks maksupoliitikat, et vähendada spekulatsioone;

| 47. | kutsub komisjoni üles rakendama viivitamata Euroopa Parlamendi resolutsiooni Euroopa Liidu kodutuse kaotamise strateegia kohta; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni üles rakendama viivitamata Euroopa Parlamendi resolutsiooni Euroopa Liidu kodutuse kaotamise strateegia kohta;

| 48. | rõhutab, et naiste kodutuse eri tahke tuleb käsitleda tervikliku lähenemisviisi alusel ning see peaks moodustama kõikide ELi poliitikaraamistike lahutamatu osa; nõuab, et komisjon ja liikmesriigid viiksid regulaarselt läbi soolise mõju hindamisi ning järelevalvet seoses kodutute naiste eriolukorra ja -vajadustega, edendaksid toetatud elamise keskkonna projekte, edendaksid kättesaadava hinnaga, kohandatud ja energiatõhusate eluasemete ehitamist ning lisaksid sotsiaalelamute kavadesse ka nendest sageli väljajäetud keskklassi pered, kuna majanduskriisi tõttu võivad nemadki kannatada materiaalse puuduse all nagu teised leibkonnad; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, et naiste kodutuse eri tahke tuleb käsitleda tervikliku lähenemisviisi alusel ning see peaks moodustama kõikide ELi poliitikaraamistike lahutamatu osa; nõuab, et komisjon ja liikmesriigid viiksid regulaarselt läbi soolise mõju hindamisi ning järelevalvet seoses kodutute naiste eriolukorra ja -vajadustega, edendaksid toetatud elamise keskkonna projekte, edendaksid kättesaadava hinnaga, kohandatud ja energiatõhusate eluasemete ehitamist ning lisaksid sotsiaalelamute kavadesse ka nendest sageli väljajäetud keskklassi pered, kuna majanduskriisi tõttu võivad nemadki kannatada materiaalse puuduse all nagu teised leibkonnad;

| 49. | julgustab selliste integreeritud koostöömudelite kasutuselevõttu, mis koondavad sotsiaal- ja tervishoiuteenused, ebasoodsas olukorras olevate inimeste tugiteenused, sotsiaalelamute üürileandjad ja ühingud eluaset otsivate ja omavate haavatavate isikute aitamisel; |
| --- | --- |

49.

julgustab selliste integreeritud koostöömudelite kasutuselevõttu, mis koondavad sotsiaal- ja tervishoiuteenused, ebasoodsas olukorras olevate inimeste tugiteenused, sotsiaalelamute üürileandjad ja ühingud eluaset otsivate ja omavate haavatavate isikute aitamisel;

| 50. | palub, et komisjon, liikmesriigid ja vastutavad ametiasutused eraldaksid struktuurifondidest saadud vahendeid elamumajandusele ja marginaliseerunud kogukondade majutusele, eeskätt sotsiaalelamumajandusse, lisades selle prioriteedi rakenduskavadesse; kutsub sellega seoses komisjoni ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametit üles arendama heade tavade vahetamist kohalike ametiasutuste vahel ühiste ja läbipaistvate kriteeriumide alusel; |
| --- | --- |

50.

palub, et komisjon, liikmesriigid ja vastutavad ametiasutused eraldaksid struktuurifondidest saadud vahendeid elamumajandusele ja marginaliseerunud kogukondade majutusele, eeskätt sotsiaalelamumajandusse, lisades selle prioriteedi rakenduskavadesse; kutsub sellega seoses komisjoni ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametit üles arendama heade tavade vahetamist kohalike ametiasutuste vahel ühiste ja läbipaistvate kriteeriumide alusel;

| 51. | soovitab liikmesriikidel ja vastutavatel ametiasutustel investeerida taskukohaste sotsiaalelamute ehitamisse ja kohandamisse vastusena lagunenud eluasemete halvale olukorrale ja terviseriskidele, peremudelite mitmekesisusele, rahvastiku vananemisele ja eriti ülalpeetavate eakate koduhooldusele, puuetega inimeste ja noorte erivajadustele, eeskätt elukoha vahetuse ja tööalase liikuvuse valdkonnas; soovitab kõnealusel eesmärgil kasutada järgmisel programmitöö perioodil (20142020) struktuurifonde; on seisukohal, et sotsiaalne toetus eluasemele juurdepääsul on nn valgete töökohtade loomise tegur, sellised töökohad on hädavajalikud, et saada hakkama praeguste ja tulevaste sotsiaalsete probleemidega, näiteks rahvastiku vananemine; rõhutab soodsat rolli, mida võivad mängida Euroopa sotsiaalse ettevõtluse fondid eluasemega seotud toetus- ja integratsiooniprojektide heaks; |
| --- | --- |

51.

soovitab liikmesriikidel ja vastutavatel ametiasutustel investeerida taskukohaste sotsiaalelamute ehitamisse ja kohandamisse vastusena lagunenud eluasemete halvale olukorrale ja terviseriskidele, peremudelite mitmekesisusele, rahvastiku vananemisele ja eriti ülalpeetavate eakate koduhooldusele, puuetega inimeste ja noorte erivajadustele, eeskätt elukoha vahetuse ja tööalase liikuvuse valdkonnas; soovitab kõnealusel eesmärgil kasutada järgmisel programmitöö perioodil (20142020) struktuurifonde; on seisukohal, et sotsiaalne toetus eluasemele juurdepääsul on nn valgete töökohtade loomise tegur, sellised töökohad on hädavajalikud, et saada hakkama praeguste ja tulevaste sotsiaalsete probleemidega, näiteks rahvastiku vananemine; rõhutab soodsat rolli, mida võivad mängida Euroopa sotsiaalse ettevõtluse fondid eluasemega seotud toetus- ja integratsiooniprojektide heaks;

| 52. | kutsub liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles võtma eluasemevajaduse tulevikuanalüüside alusel tõhusaid ja ergutavaid meetmeid, et võidelda eluasemete pikaajalise kasutamata seismise vastu, eeskätt raske* olukorraga piirkondades, eesmärgiga võidelda kinnisvaraspekulatsioonide vastu, ja teha neist eluasemetest sotsiaalelamud; |
| --- | --- |

52.

kutsub liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles võtma eluasemevajaduse tulevikuanalüüside alusel tõhusaid ja ergutavaid meetmeid, et võidelda eluasemete pikaajalise kasutamata seismise vastu, eeskätt raske* olukorraga piirkondades, eesmärgiga võidelda kinnisvaraspekulatsioonide vastu, ja teha neist eluasemetest sotsiaalelamud;

| 53. | rõhutab, kui oluline on eluaseme tervise- ja ohutusalase hindamise süsteem, millega antakse tervisest lähtuv hinnang eluasemega seotud riskidele; |
| --- | --- |

53.

rõhutab, kui oluline on eluaseme tervise- ja ohutusalase hindamise süsteem, millega antakse tervisest lähtuv hinnang eluasemega seotud riskidele;

| 54. | kutsub liikmesriike ja asjaomaseid ametiasutusi üles lihtsustama sotsiaalelamute taotlemise protsessi ja suurendama õiglust, läbipaistvust ja erapooletust eluruumide eraldamisel, võttes aluseks iga liikmesriigi konkreetse, sotsiaalse, majandusliku ja kultuurilise olukorra, et ennetada igasugust diskrimineerimist ja kõige haavatavamate elanikerühmade vältimist, mis toob kaasa ruumilise eraldatuse tugevnemise ja getode tekkimise; rõhutab sellega seoses osades liikmesriikides kehtiva korra asjakohasust, nagu toetuse määramise seaduslike, täpsete ja läbipaistvate kriteeriumide nimekiri, mis edendab segaühiskonda, sotsiaalelamute taotluste anonüümsust, vabade eluasemete reklaami, taotlustoimikute kvoodisüsteemi kehtestamist, kriteeriumide kontrolliorganite ja eluasemeid määravate organite eraldamist, või eluasemete andmise asjakohast valitsemist segaühiskonna edendamiseks suures ulatuses; |
| --- | --- |

54.

kutsub liikmesriike ja asjaomaseid ametiasutusi üles lihtsustama sotsiaalelamute taotlemise protsessi ja suurendama õiglust, läbipaistvust ja erapooletust eluruumide eraldamisel, võttes aluseks iga liikmesriigi konkreetse, sotsiaalse, majandusliku ja kultuurilise olukorra, et ennetada igasugust diskrimineerimist ja kõige haavatavamate elanikerühmade vältimist, mis toob kaasa ruumilise eraldatuse tugevnemise ja getode tekkimise; rõhutab sellega seoses osades liikmesriikides kehtiva korra asjakohasust, nagu toetuse määramise seaduslike, täpsete ja läbipaistvate kriteeriumide nimekiri, mis edendab segaühiskonda, sotsiaalelamute taotluste anonüümsust, vabade eluasemete reklaami, taotlustoimikute kvoodisüsteemi kehtestamist, kriteeriumide kontrolliorganite ja eluasemeid määravate organite eraldamist, või eluasemete andmise asjakohast valitsemist segaühiskonna edendamiseks suures ulatuses;

| 55. | rõhutab väljakutseid, mis seonduvad elanikkonna vananemisega ning vajadusega pakkuda nõuetekohast, sobivat ja juurdepääsetavat eluaset üha suuremale arvule eakatele inimestele ELis; märgib, et eakad vaesuvad kõigis liikmesriikides, ja kutsub sellega seoses üles looma aktiivsena vananemise Euroopa uut innovatsioonipartnerlust, mis koordineeriks selle valdkonna teadusuuringute jõupingutusi ja keskenduks eelkõige taskukohaste lahenduste arendamisele, et võimaldada eakatel inimestel võimalikult kauaks oma koju jääda; märgib sellega seoses, et meetmed olemasolevate eluasemete juurdepääsu tingimuste parandamiseks on asjakohane viis sotsiaalse tõrjutuse vähendamiseks meetmete abil, mis suurendavad nende sõltumatust; kutsub liikmesriike üles lisama oma riiklikesse reformikavadesse vastuvõetava hinnaga lahenduste väljatöötamisele pühendatud konkreetne suund, eesmärgiga võimaldada eakatel inimestel jääda oma koju võimalikult kauaks, võttes arvesse, et soovitatav on parandada olemasolevatele eluasemetele juurdepääsu tingimusi, võimaldamaks inimestel jääda oma elukohtadesse ja hõlbustamaks nende naasmist ühiskondlikku ellu, suurendades nende isiklikku iseseisvust; |
| --- | --- |

55.

rõhutab väljakutseid, mis seonduvad elanikkonna vananemisega ning vajadusega pakkuda nõuetekohast, sobivat ja juurdepääsetavat eluaset üha suuremale arvule eakatele inimestele ELis; märgib, et eakad vaesuvad kõigis liikmesriikides, ja kutsub sellega seoses üles looma aktiivsena vananemise Euroopa uut innovatsioonipartnerlust, mis koordineeriks selle valdkonna teadusuuringute jõupingutusi ja keskenduks eelkõige taskukohaste lahenduste arendamisele, et võimaldada eakatel inimestel võimalikult kauaks oma koju jääda; märgib sellega seoses, et meetmed olemasolevate eluasemete juurdepääsu tingimuste parandamiseks on asjakohane viis sotsiaalse tõrjutuse vähendamiseks meetmete abil, mis suurendavad nende sõltumatust; kutsub liikmesriike üles lisama oma riiklikesse reformikavadesse vastuvõetava hinnaga lahenduste väljatöötamisele pühendatud konkreetne suund, eesmärgiga võimaldada eakatel inimestel jääda oma koju võimalikult kauaks, võttes arvesse, et soovitatav on parandada olemasolevatele eluasemetele juurdepääsu tingimusi, võimaldamaks inimestel jääda oma elukohtadesse ja hõlbustamaks nende naasmist ühiskondlikku ellu, suurendades nende isiklikku iseseisvust;

| 56. | juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalelamud tuleb kavandada viisil, millega välditakse igasugust ruumilist eraldamist ja getode teket; nõuab vajaduse korral finantsalgatusi, mille eesmärk on arendada ühiseid ja segunenud era- ja sotsiaalelamuid, et vältida sotsiaalset segregatsiooni; |
| --- | --- |

56.

juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalelamud tuleb kavandada viisil, millega välditakse igasugust ruumilist eraldamist ja getode teket; nõuab vajaduse korral finantsalgatusi, mille eesmärk on arendada ühiseid ja segunenud era- ja sotsiaalelamuid, et vältida sotsiaalset segregatsiooni;

| 57. | võttes arvesse sotsiaalset ebavõrdsust Euroopas, eelkõige hiljuti liitunud riikides, peab äärmiselt oluliseks, et Euroopa Liit sekkuks ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade toetuseks, eelkõige eluaseme tagamise osas. |
| --- | --- |

57.

võttes arvesse sotsiaalset ebavõrdsust Euroopas, eelkõige hiljuti liitunud riikides, peab äärmiselt oluliseks, et Euroopa Liit sekkuks ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade toetuseks, eelkõige eluaseme tagamise osas.

| 58. | Soovitab liikmesriikidel ja asjaomastel ametiasutustel astuda samme vastuvõetava hinnaga eluasemetele juurdepääsu parandamiseks, suurendades sotsiaal- ja vastuvõetava hinnaga eluasemete arvu ja tõstes nende kvaliteeti ning arendades nende lõimimist kogukonnapõhiste hoolekande- ja sotsiaalteenustega, kasutades selle tulemuse saavutamiseks Euroopa Sotsiaalfondi ja muude struktuurifondide vahendeid; |
| --- | --- |

58.

Soovitab liikmesriikidel ja asjaomastel ametiasutustel astuda samme vastuvõetava hinnaga eluasemetele juurdepääsu parandamiseks, suurendades sotsiaal- ja vastuvõetava hinnaga eluasemete arvu ja tõstes nende kvaliteeti ning arendades nende lõimimist kogukonnapõhiste hoolekande- ja sotsiaalteenustega, kasutades selle tulemuse saavutamiseks Euroopa Sotsiaalfondi ja muude struktuurifondide vahendeid;

| 59. | selgitab, et tõhusa kogukonnapõhise hoolekande ja muude sotsiaalteenustega kooskõlastatult peaks sotsiaalelamumajandus aitama arendada iseseisvalt elamise suutlikkust, abistades sotsiaalselt haavatavatel või ebasoodsas olukorras isikutel minna üle iseseisvamale eluviisile, et nad toetuksid vähem sotsiaalabile ja oleksid isiklikult sõltumatumad; |
| --- | --- |

59.

selgitab, et tõhusa kogukonnapõhise hoolekande ja muude sotsiaalteenustega kooskõlastatult peaks sotsiaalelamumajandus aitama arendada iseseisvalt elamise suutlikkust, abistades sotsiaalselt haavatavatel või ebasoodsas olukorras isikutel minna üle iseseisvamale eluviisile, et nad toetuksid vähem sotsiaalabile ja oleksid isiklikult sõltumatumad;

| 60. | kutsub asjaomaseid riiklikke ametiasutusi ja eraasutusi üles süstemaatiliselt lisama projekteerimis-, arhitektuuri-, linnaplaneerimis- ja ehitusalastesse koolitustesse ka rajatud keskkonna juurdepääsetavuse ja universaalse disaini moodulid; |
| --- | --- |

60.

kutsub asjaomaseid riiklikke ametiasutusi ja eraasutusi üles süstemaatiliselt lisama projekteerimis-, arhitektuuri-, linnaplaneerimis- ja ehitusalastesse koolitustesse ka rajatud keskkonna juurdepääsetavuse ja universaalse disaini moodulid;

| 61. | tunneb muret üldise suundumuse üle piirata sotsiaalelamute pakkumist ja kutsub liikmesriike lisama sotsiaalelamumajanduse programmidesse ka nendest sageli väljajäetud keskklassi pered, kuna majanduskriisi tõttu võivad nemadki kannatada materiaalse puuduse all nagu teised leibkonnad; |
| --- | --- |

61.

tunneb muret üldise suundumuse üle piirata sotsiaalelamute pakkumist ja kutsub liikmesriike lisama sotsiaalelamumajanduse programmidesse ka nendest sageli väljajäetud keskklassi pered, kuna majanduskriisi tõttu võivad nemadki kannatada materiaalse puuduse all nagu teised leibkonnad;

| 62. | peab liidu kaasamist linnade säästva integreeritud arengu seisukohast tõhusaks, eeskätt sotsiaalelamute seisukohast, et integreerida raskustes olevaid linnaosasid oma linna keskkonda ning võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu; kutsub seetõttu liikmesriike ja vastutavaid ametiasutusi üles kasutama senisest enam integreeritud viisil struktuurifonde (ERF, ESF), samuti Euroopa Investeerimispanka ja teisi finantslahendusi ning hõlbustama nendevahelist kooskõlastamist ja sünergiat; on seisukohal, et elanike piisav osalus ja nende otsustusvolituste arendamine enne sotsiaalelamute ehitamist ja renoveerimist ning selle käigus aitavad tugevdada kaasatust ja sotsiaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

62.

peab liidu kaasamist linnade säästva integreeritud arengu seisukohast tõhusaks, eeskätt sotsiaalelamute seisukohast, et integreerida raskustes olevaid linnaosasid oma linna keskkonda ning võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu; kutsub seetõttu liikmesriike ja vastutavaid ametiasutusi üles kasutama senisest enam integreeritud viisil struktuurifonde (ERF, ESF), samuti Euroopa Investeerimispanka ja teisi finantslahendusi ning hõlbustama nendevahelist kooskõlastamist ja sünergiat; on seisukohal, et elanike piisav osalus ja nende otsustusvolituste arendamine enne sotsiaalelamute ehitamist ja renoveerimist ning selle käigus aitavad tugevdada kaasatust ja sotsiaalset ühtekuuluvust;

| 63. | palub komisjonil uurida investeerimismudelite tõhususe sotsiaalset mõju sotsiaalelamumajanduse sektoris, võttes arvesse struktuurifondide potentsiaali, mida kasutatakse rahaliste vahendite vormis ja mida võidakse kombineerida teiste rahastamisvahenditega, et investeerida sotsiaalsesse mõjusse sellistes valdkondades nagu kohalike keskkonnasäästlike või noorte töökohtade loomine ning sotsiaalne kaasamine eluasemete andmise kaudu marginaliseerunud elanikerühmadele; |
| --- | --- |

63.

palub komisjonil uurida investeerimismudelite tõhususe sotsiaalset mõju sotsiaalelamumajanduse sektoris, võttes arvesse struktuurifondide potentsiaali, mida kasutatakse rahaliste vahendite vormis ja mida võidakse kombineerida teiste rahastamisvahenditega, et investeerida sotsiaalsesse mõjusse sellistes valdkondades nagu kohalike keskkonnasäästlike või noorte töökohtade loomine ning sotsiaalne kaasamine eluasemete andmise kaudu marginaliseerunud elanikerühmadele;

| 64. | märgib kahetsusega, et koduvägivalla ohvrid jäävad sageli tõenäolisemalt edasi vägivaldsesse keskkonda siis, kui nad on väärkohtlejast majanduslikult sõltuvad ning neil ei ole seega võimalust otsida endale eraldi sobivat eluaset; nõuab seepärast, et EL edendaks sootundlikku poliitikat, programme ja rahastamist, mis parandaks mõistliku hinnaga turvalise eluaseme kättesaadavust koduvägivalla ohvrite jaoks, ning kutsub liikmesriike otsima mõistliku hinnaga lahendusi hädaabi korras pakutava ja ajutise eluaseme alternatiivsetele vormidele ning suurendama ohvritele mõeldud varjupaikade ja rehabilitatsioonikeskuste arvu, samuti muid sotsiaalteenuseid, nagu igakülgsed pereteenused (nt pereõiguse keskused); |
| --- | --- |

64.

märgib kahetsusega, et koduvägivalla ohvrid jäävad sageli tõenäolisemalt edasi vägivaldsesse keskkonda siis, kui nad on väärkohtlejast majanduslikult sõltuvad ning neil ei ole seega võimalust otsida endale eraldi sobivat eluaset; nõuab seepärast, et EL edendaks sootundlikku poliitikat, programme ja rahastamist, mis parandaks mõistliku hinnaga turvalise eluaseme kättesaadavust koduvägivalla ohvrite jaoks, ning kutsub liikmesriike otsima mõistliku hinnaga lahendusi hädaabi korras pakutava ja ajutise eluaseme alternatiivsetele vormidele ning suurendama ohvritele mõeldud varjupaikade ja rehabilitatsioonikeskuste arvu, samuti muid sotsiaalteenuseid, nagu igakülgsed pereteenused (nt pereõiguse keskused);

| 65. | tuletab meelde, et 2009. aastal oli üksikemasid seitse korda rohkem kui üksikisasid; on seepärast seisukohal, et üksikemad koos muude haavatavas olukorras rühmade või üksikisikutega, näiteks üksikvanemad, noored pered, suurpered, ametialast karjääri alustavad noored, sisserännanud naised, puudega inimesed ja eakad, peaksid saama sotsiaalelamu eelisjärjekorras; märgib, et ajal, mil majanduskriis alguse sai, mõjutas see rohkem mehi kui naisi, kuid kriisi süvenedes suurendas see rohkem naiste kui meeste töötuse taset; |
| --- | --- |

65.

tuletab meelde, et 2009. aastal oli üksikemasid seitse korda rohkem kui üksikisasid; on seepärast seisukohal, et üksikemad koos muude haavatavas olukorras rühmade või üksikisikutega, näiteks üksikvanemad, noored pered, suurpered, ametialast karjääri alustavad noored, sisserännanud naised, puudega inimesed ja eakad, peaksid saama sotsiaalelamu eelisjärjekorras; märgib, et ajal, mil majanduskriis alguse sai, mõjutas see rohkem mehi kui naisi, kuid kriisi süvenedes suurendas see rohkem naiste kui meeste töötuse taset;

Võitlus kütteostuvõimetuse vastu

| 66. | tunneb muret kütteostuvõimetuse suurenemise pärast, mis puudutab 50 kuni 125 miljonit eurooplast ja mis on põhimõtteliselt leibkonna madala sissetuleku, küttesüsteemi ja soojustuse kehva kvaliteedi ning liiga kõrgete energiahindade tagajärg; |
| --- | --- |

66.

tunneb muret kütteostuvõimetuse suurenemise pärast, mis puudutab 50 kuni 125 miljonit eurooplast ja mis on põhimõtteliselt leibkonna madala sissetuleku, küttesüsteemi ja soojustuse kehva kvaliteedi ning liiga kõrgete energiahindade tagajärg;

| 67. | kutsub komisjoni üles võtma vastu teatist energiapuutumatusega võitlemise kohta, milles ergutatakse liikmesriike kehtestama kütteostuvõimetuse definitsiooni, mille aluseks oleksid ühised näitajad, kuid mida kohandatakse vastavalt igale liikmesriigile, et võtta arvesse konkreetset riiklikku eripära; kordab, et kõikide eluasemeliikide vastuvõetavat hinda ei vaadeldaks üksnes üürikulude seisukohast, vaid ka seonduvate küttearvete seisukohast; usub siiski, et kütteostuvõimetust ei saa käsitleda üksnes kulude taseme ja energiahinna seisukohast, sest sellel on ka kvalitatiivne mõõde, mis on eelkõige seotud elanike tarbimiskäitumise- ja harjumustega; |
| --- | --- |

67.

kutsub komisjoni üles võtma vastu teatist energiapuutumatusega võitlemise kohta, milles ergutatakse liikmesriike kehtestama kütteostuvõimetuse definitsiooni, mille aluseks oleksid ühised näitajad, kuid mida kohandatakse vastavalt igale liikmesriigile, et võtta arvesse konkreetset riiklikku eripära; kordab, et kõikide eluasemeliikide vastuvõetavat hinda ei vaadeldaks üksnes üürikulude seisukohast, vaid ka seonduvate küttearvete seisukohast; usub siiski, et kütteostuvõimetust ei saa käsitleda üksnes kulude taseme ja energiahinna seisukohast, sest sellel on ka kvalitatiivne mõõde, mis on eelkõige seotud elanike tarbimiskäitumise- ja harjumustega;

| 68. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et energia siseturu süvendamisega kaasnevad kohustuslikud haavatavate tarbijate kaitsemeetmed; |
| --- | --- |

68.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et energia siseturu süvendamisega kaasnevad kohustuslikud haavatavate tarbijate kaitsemeetmed;

| 69. | on seisukohal, et energiale juurdepääsu õigus on inimväärseks eluks oluline; kutsub liikmesriike üles täpsustama „korraliku eluaseme” määratlust, et lisada sellesse energiatõhususe normid; nõuab tungivalt, et liikmesriigid võitleksid eeskätt energiavaldkonna avaliku sektori reguleerijate abil kütteostuvõimetusega ja võtaksid kohalike energiaauditite alusel integreeritud meetmeid, sealhulgas:






  — | konkreetsete finantskavade koostamine kõige haavatavamate majapidamiste energiakulude jaoks (õiglase energiahinna kujundamine, ühekordsed või muudesse sotsiaaltoetustesse integreeritud toetused, kaitse tasumata arvete vastu, kaitse varustuskindlusetuse vastu); |
| --- | --- | --- |

69.

on seisukohal, et energiale juurdepääsu õigus on inimväärseks eluks oluline; kutsub liikmesriike üles täpsustama „korraliku eluaseme” määratlust, et lisada sellesse energiatõhususe normid; nõuab tungivalt, et liikmesriigid võitleksid eeskätt energiavaldkonna avaliku sektori reguleerijate abil kütteostuvõimetusega ja võtaksid kohalike energiaauditite alusel integreeritud meetmeid, sealhulgas:

—

konkreetsete finantskavade koostamine kõige haavatavamate majapidamiste energiakulude jaoks (õiglase energiahinna kujundamine, ühekordsed või muudesse sotsiaaltoetustesse integreeritud toetused, kaitse tasumata arvete vastu, kaitse varustuskindlusetuse vastu);

| — | riiklike või piirkondlike erifondide loomine, et vähendada kütteostuvõimetust, milles võiksid rahalise panusega osaleda energia tarnijad seoses oma kohustusega vähendada energiatarbimist energiatõhusust käsitleva direktiivi 2012/27/EL kohaselt; |
| --- | --- |

—

riiklike või piirkondlike erifondide loomine, et vähendada kütteostuvõimetust, milles võiksid rahalise panusega osaleda energia tarnijad seoses oma kohustusega vähendada energiatarbimist energiatõhusust käsitleva direktiivi 2012/27/EL kohaselt;

| — | selliste algatuste ja juhendamismeetmete toetamine, mille eesmärk on aidata elanikel vähendada energia tarbimist; |
| --- | --- |

—

selliste algatuste ja juhendamismeetmete toetamine, mille eesmärk on aidata elanikel vähendada energia tarbimist;

| — | ergutades kõige energiamahukamate eluasemete energiatõhususe parandamist pikas plaanis tõhusate finantshoobade abil nii linna- kui ka maapiirkondades, ilma et see suurendaks tõsiselt üürnike eluasemekulusid pärast saadud energiasäästu mahaarvamist; palub komisjonil alustada kooskõlastamist ja uurida ergutusmeetmete võtmist; |
| --- | --- |

—

ergutades kõige energiamahukamate eluasemete energiatõhususe parandamist pikas plaanis tõhusate finantshoobade abil nii linna- kui ka maapiirkondades, ilma et see suurendaks tõsiselt üürnike eluasemekulusid pärast saadud energiasäästu mahaarvamist; palub komisjonil alustada kooskõlastamist ja uurida ergutusmeetmete võtmist;

| 70. | tuletab meelde, et elamumajandus kujutab endast suurimat energiasäästu potentsiaali; rõhutab, et keskpikas ja pikas plaanis, kuivõrd energiatõhusa renoveerimise kulud ei ületa saadud energiasäästu, võivad energiatõhususe meetmed esmajoones tuua kaasa otsest kasu majapidamiste ostujõule ja suurendada nende elukvaliteeti; rõhutab, et need meetmed võimaldavad vähendada ka CO2-heidet ning luua töökohti, mis toetab kohalikku majandust ja vähendab tervishoiukulusid; |
| --- | --- |

70.

tuletab meelde, et elamumajandus kujutab endast suurimat energiasäästu potentsiaali; rõhutab, et keskpikas ja pikas plaanis, kuivõrd energiatõhusa renoveerimise kulud ei ületa saadud energiasäästu, võivad energiatõhususe meetmed esmajoones tuua kaasa otsest kasu majapidamiste ostujõule ja suurendada nende elukvaliteeti; rõhutab, et need meetmed võimaldavad vähendada ka CO2-heidet ning luua töökohti, mis toetab kohalikku majandust ja vähendab tervishoiukulusid;

| 71. | rõhutab eelkõige selliste kavade võimalikku kasu, millega toetatakse energiasäästu- ja taastuvenergia mikrotootmise seadmete paigaldamist sotsiaalmajutusüksustesse, mille kasu kajastub küttearve vähenemises ning toodetud energiast saadav kasum jaotatakse õiglaselt üürnike ja ühistu või omaniku vahel, et vähendada üürnikule esitatavat arvet ning et omanikud saaksid rahastada kogu elamu edasist renoveerimist ja remontimist; |
| --- | --- |

71.

rõhutab eelkõige selliste kavade võimalikku kasu, millega toetatakse energiasäästu- ja taastuvenergia mikrotootmise seadmete paigaldamist sotsiaalmajutusüksustesse, mille kasu kajastub küttearve vähenemises ning toodetud energiast saadav kasum jaotatakse õiglaselt üürnike ja ühistu või omaniku vahel, et vähendada üürnikule esitatavat arvet ning et omanikud saaksid rahastada kogu elamu edasist renoveerimist ja remontimist;

| 72. | leiab, et energiatõhusa renoveerimise meetmed kütteostuvõimetuse vastu võitlemiseks aitavad kaasa terviseprobleemide ennetamisele (hingamisteede ja südame-veresoonkonna haigused, allergiad, astma, toidumürgistus või süsinikmonooksiidi mürgistus, mõju elanike vaimsele tervisele); |
| --- | --- |

72.

leiab, et energiatõhusa renoveerimise meetmed kütteostuvõimetuse vastu võitlemiseks aitavad kaasa terviseprobleemide ennetamisele (hingamisteede ja südame-veresoonkonna haigused, allergiad, astma, toidumürgistus või süsinikmonooksiidi mürgistus, mõju elanike vaimsele tervisele);

| 73. | kordab energiasäästlikkuse parandamisele suunatud programmide tähtsust sotsiaalelamute ja erasektori eluasemete hinna vastuvõetavamaks muutmisel; rõhutab, et komisjonil on vaja selgitada riigiabi suuniseid seoses riiklike ja ELi vahenditega sellisteks renoveerimistöödeks ja investeeringuteks ning lubada võimalusel paindlikkust tagamaks, et korteriühistud ja eraomanikud saaksid selliste investeeringute puhul kasu kõige asjakohasematest rahavoogudest, saavutamaks seda sotsiaalset ja keskkonnaalast topelteesmärki, rikkumata ELi konkurentsieeskirju; |
| --- | --- |

73.

kordab energiasäästlikkuse parandamisele suunatud programmide tähtsust sotsiaalelamute ja erasektori eluasemete hinna vastuvõetavamaks muutmisel; rõhutab, et komisjonil on vaja selgitada riigiabi suuniseid seoses riiklike ja ELi vahenditega sellisteks renoveerimistöödeks ja investeeringuteks ning lubada võimalusel paindlikkust tagamaks, et korteriühistud ja eraomanikud saaksid selliste investeeringute puhul kasu kõige asjakohasematest rahavoogudest, saavutamaks seda sotsiaalset ja keskkonnaalast topelteesmärki, rikkumata ELi konkurentsieeskirju;

| 74. | tunneb heameelt asjaolu üle, et meetmed energiatõhususe ja taastuvenergia kasutamise edendamiseks majapidamistes on abikõlblikud ERFi ja ühtekuuluvusfondi aastate 2014–2020 vahenditest toetuse saamiseks; julgustab liikmesriike, kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi ning kõiki kaasatud partnereid kasutama ERFi ja Ühtekuuluvusfondi vahendeid energiatõhususe parandamise meetmete rahastamiseks, pöörates eelkõige tähelepanu kütteostusuutmatuse all kannatavatele majapidamistele; |
| --- | --- |

74.

tunneb heameelt asjaolu üle, et meetmed energiatõhususe ja taastuvenergia kasutamise edendamiseks majapidamistes on abikõlblikud ERFi ja ühtekuuluvusfondi aastate 2014–2020 vahenditest toetuse saamiseks; julgustab liikmesriike, kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi ning kõiki kaasatud partnereid kasutama ERFi ja Ühtekuuluvusfondi vahendeid energiatõhususe parandamise meetmete rahastamiseks, pöörates eelkõige tähelepanu kütteostusuutmatuse all kannatavatele majapidamistele;

| 75. | rõhutab energiatarnijate rolli vaidluste ennetamises ja lahendamises, eeskätt arukate mõõdikute paigaldamise abil, klienditeeninduse sisseseadmise ja hindade läbipaistvuse parandamise kaudu; |
| --- | --- |

75.

rõhutab energiatarnijate rolli vaidluste ennetamises ja lahendamises, eeskätt arukate mõõdikute paigaldamise abil, klienditeeninduse sisseseadmise ja hindade läbipaistvuse parandamise kaudu;

| 76. | kutsub liikmesriike üles teavitama majapidamisi paremini teavituskampaaniate kaudu sellest, kuidas nad saaksid saavutada ressursside vastutustundlikuma tarbimise, ja abivahenditest, mis on neile kättesaadavad sotsiaalselt kohandatud toetuse kaudu, ning viima läbi teabe- ja teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, sealhulgas sotsiaalsektori spetsialistide teave kütteostuvõimetuse kohta; |
| --- | --- |

76.

kutsub liikmesriike üles teavitama majapidamisi paremini teavituskampaaniate kaudu sellest, kuidas nad saaksid saavutada ressursside vastutustundlikuma tarbimise, ja abivahenditest, mis on neile kättesaadavad sotsiaalselt kohandatud toetuse kaudu, ning viima läbi teabe- ja teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, sealhulgas sotsiaalsektori spetsialistide teave kütteostuvõimetuse kohta;

| 77. | kutsub liikmesriike üles koostama kütteostuvõimetuse riiklikke andmebaase; |
| --- | --- |

77.

kutsub liikmesriike üles koostama kütteostuvõimetuse riiklikke andmebaase;

o

o o

| 78. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

78.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 1.

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 12.

(3)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 33.

(4)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 8.

(5)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

(6)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 41.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0495.

(8)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 12.

(9)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

(10)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 1.

(11)  ELT L 315, 14.11.2012, lk 1.

(12)  ELT C 169 E, 15.6.2012, lk 66.

(13)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0494.

(15)  http://ec.europa.eu/social/main/jsp?cat/d=738€largId=en€pubId=7315.

(16)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/3-08022012-BP/EN/3-08022012-BP-EN.PDF.

(17)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1264.htm.

(18)  http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2011/891/en/1/EF11891EN.pdf.

(19)  http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2012/02/en/1/EFI20EN.pdf.

(20)  ELT L 7, 11.1.2012, lk 3.

(21)  http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?text=&docid=135024&pageIndex=0&doclang=en&mode=lst&dir=&occ=first&part=1&cid=1202581).

(22)  ELT L 298, 7.11.2008, lk 20.

(23)  Euroopa Liidu Nõukogu, nõukogu (tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimused) 3053. kohtumine, Brüssel, 6. detsember 2010.

(24)  Sotsiaalkaitsekomitee aruanne nõukogule, Euroopa Liidu Nõukogu, 6624/11 ADD 1 SOC 135 ECOFIN 76 SAN 30, 18. veebruar 2011.

(25)  Sotsiaalkaitsekomitee aruanne nõukogule, Euroopa Liidu Nõukogu, 6500/10 SOC 115 ECONFIN 101 FSTR 8 EDUC 31 SAN 33, 15. veebruar 2010.

(26)  EMSK, 597/2012-TEN/484, 13. detsember 2012.

(27)  CoR 71/2011 final, ECOS-V/014 https://toad.cor.europa.eu/CORWorkInProgress.aspx.

(28)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0419.

(29)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 57.

(30)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 120.

(31)  ELT C 308 E, 20.10.2011, lk 116.

(32)  ELT C 70 E, 8.3.2012, lk 19.

(33)  ELT C 33 E, 5.2.2013, lk 65.

(34)  ELT C 76 E, 27.3.2008, lk 124.

(35)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 101.

(36)  ELT C 259 E, 29.10.2009, lk 19.

(37)  ELT C 169 E, 15.6.2012, lk 139.

(38)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1264.htm.

(39)  ELT L 315, 14.11.2012, lk 1.

(40)  ELT L 153, 18.6.2010, lk 13.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/55 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/55

---

P7_TA(2013)0247

Naiste haridus- ja tööalane liikuvus ELis

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta resolutsioon naiste haridus- ja tööalase liikuvuse kohta ELis (2013/2009(INI))

(2016/C 065/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 2 ja 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 8, 45, 165 ja 166, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 8, 45, 165 ja 166,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 21, 23 ja 25, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 21, 23 ja 25,

| — | võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” (COM(2010)0491),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2010. aasta teatist „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava: Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse” (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2010. aasta teatist „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava: Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse” (COM(2010)0682),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. juuni 2010. aasta teatist „Euroopa koostöö edendamine kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas, et toetada Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamist” (COM(2010)0296), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. juuni 2010. aasta teatist „Euroopa koostöö edendamine kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas, et toetada Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamist” (COM(2010)0296),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni töötajate liikuvuse edendamise kohta Euroopa Liidus (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni töötajate liikuvuse edendamise kohta Euroopa Liidus (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0164/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0164/2013),

| A. | arvestades, et õigus elada ja töötada mõnes teises Euroopa Liidu riigis on üks liidu põhiõigustest, mis on Euroopa Liidu lepinguga tagatud kõikidele Euroopa Liidu kodanikele, ja arvestades, et liikuvus on mitmetahuline nähtus, millel on nii majanduslik kui ka ühiskondlik ja perekondlik mõõde; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et õigus elada ja töötada mõnes teises Euroopa Liidu riigis on üks liidu põhiõigustest, mis on Euroopa Liidu lepinguga tagatud kõikidele Euroopa Liidu kodanikele, ja arvestades, et liikuvus on mitmetahuline nähtus, millel on nii majanduslik kui ka ühiskondlik ja perekondlik mõõde;

| B. | arvestades, et töötajate liikuvus ja hariduslik liikuvus aitavad inimestes süvendada Euroopa kodanikuks olemise tunnet; samal ajal on see Euroopa põhimõte, millega saavutada ühtekuuluvust ja solidaarsust kogu ELis; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et töötajate liikuvus ja hariduslik liikuvus aitavad inimestes süvendada Euroopa kodanikuks olemise tunnet; samal ajal on see Euroopa põhimõte, millega saavutada ühtekuuluvust ja solidaarsust kogu ELis;

| C. | arvestades, et Erasmuse programm, tänu millele on alates 1987. aastast õppinud välismaal üle 2,2 miljoni Euroopa Liidu kodaniku, võib anda ka eriti positiivse panuse töötajate piiriülese liikuvuse suurendamisse pärast õpinguid, ning arvestades, et naiste osakaalu suurenemine hariduses ja kutseõppes suurendab nende liikuvust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Erasmuse programm, tänu millele on alates 1987. aastast õppinud välismaal üle 2,2 miljoni Euroopa Liidu kodaniku, võib anda ka eriti positiivse panuse töötajate piiriülese liikuvuse suurendamisse pärast õpinguid, ning arvestades, et naiste osakaalu suurenemine hariduses ja kutseõppes suurendab nende liikuvust;

| D. | arvestades, et majandus- ja finantskriis on mõjutanud negatiivselt ELi tööturgu, eelkõige seoses tööhõive määraga, võimalusega liikuda vabalt ning valida töö haridusest ja kutsekvalifikatsioonist lähtuvalt, kusjuures naised on üks kriisi tõttu enim kannatanud rühmi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et majandus- ja finantskriis on mõjutanud negatiivselt ELi tööturgu, eelkõige seoses tööhõive määraga, võimalusega liikuda vabalt ning valida töö haridusest ja kutsekvalifikatsioonist lähtuvalt, kusjuures naised on üks kriisi tõttu enim kannatanud rühmi;

| E. | arvestades, et viimaste andmete kohaselt on naiste tööpuudus Euroopa Liidus 10,7 % (alla 25aastaste naiste puhul 22,7 %); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et viimaste andmete kohaselt on naiste tööpuudus Euroopa Liidus 10,7 % (alla 25aastaste naiste puhul 22,7 %);

| F. | arvestades, et tööalane liikuvus on Euroopa Liidu strateegiline eesmärk, sest see suurendab ühtse turu tõhusust ning aitab kaasa tööoskuste parandamisele ja tööhõive määra suurendamisele, mis on majandusliku ja sotsiaalse arengu jaoks otsustava tähtsusega tegurid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tööalane liikuvus on Euroopa Liidu strateegiline eesmärk, sest see suurendab ühtse turu tõhusust ning aitab kaasa tööoskuste parandamisele ja tööhõive määra suurendamisele, mis on majandusliku ja sotsiaalse arengu jaoks otsustava tähtsusega tegurid;

| G. | arvestades, et ELis on töötajate liikuvuse osas suured soolised erinevused – mehed asuvad uue töökoha või töökoha vahetuse tõttu mujale elama palju sagedamini kui naised (44 % meestest ja 27 % naistest), samas kui naised on sunnitud sagedamini tegema karjääris pausi, et kolida koos oma partneriga kaugele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELis on töötajate liikuvuse osas suured soolised erinevused – mehed asuvad uue töökoha või töökoha vahetuse tõttu mujale elama palju sagedamini kui naised (44 % meestest ja 27 % naistest), samas kui naised on sunnitud sagedamini tegema karjääris pausi, et kolida koos oma partneriga kaugele;

| H. | arvestades, et sooline vahetegemine tööturul, korralike töötingimuste puudumine, sooline palgalõhe, ebapiisavad meetmed pere- ja tööelu tasakaalustamiseks, püsivad stereotüübid ja soolise diskrimineerimise oht on naiste tööalasele liikuvusele peamised takistused; arvestades, et täiendavateks takistusteks, mis ei võimalda naistel kasutada oma õigust vabalt liikuda, valida elu- ja töökohta kogu Euroopas, on perekonnaga seotud tegurid, liikmesriikide vahelised suured erinevused perehüvitiste, sotsiaalvõrgustike, lastehoiuasutuste ja muude hooldeasutuste osas – eeskätt lasteaedade, sõimede ja laste vabaajategevuste puudumine või nappus, samuti on takistuseks elamispinna ja kohalike tingimustega seonduv (keel, puudulikud teadmised õiguste kohta); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sooline vahetegemine tööturul, korralike töötingimuste puudumine, sooline palgalõhe, ebapiisavad meetmed pere- ja tööelu tasakaalustamiseks, püsivad stereotüübid ja soolise diskrimineerimise oht on naiste tööalasele liikuvusele peamised takistused; arvestades, et täiendavateks takistusteks, mis ei võimalda naistel kasutada oma õigust vabalt liikuda, valida elu- ja töökohta kogu Euroopas, on perekonnaga seotud tegurid, liikmesriikide vahelised suured erinevused perehüvitiste, sotsiaalvõrgustike, lastehoiuasutuste ja muude hooldeasutuste osas – eeskätt lasteaedade, sõimede ja laste vabaajategevuste puudumine või nappus, samuti on takistuseks elamispinna ja kohalike tingimustega seonduv (keel, puudulikud teadmised õiguste kohta);

| I. | arvestades, et naisi ähvardavad sotsiaalsed riskid kogu elu jooksul rohkem kui mehi, mis suurendab vaesuse feminiseerumist; arvestades, et viimaste andmete kohaselt on ELis naiste palgad keskmiselt 16,4 % madalamad kui meestel, ning et liikmesriikide vahel on suuri erinevusi ja palgalõhe varieerub 1,9 %-st 27,6 %-ni (3); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et naisi ähvardavad sotsiaalsed riskid kogu elu jooksul rohkem kui mehi, mis suurendab vaesuse feminiseerumist; arvestades, et viimaste andmete kohaselt on ELis naiste palgad keskmiselt 16,4 % madalamad kui meestel, ning et liikmesriikide vahel on suuri erinevusi ja palgalõhe varieerub 1,9 %-st 27,6 %-ni (3);

| J. | arvestades, et naiste paremaks integreerimiseks tööturule on vaja mitmemõõtmelisi poliitilisi lahendusi, mis hõlmaksid elukestvat õpet, töö-, pere- ja isikliku elu ühildamist (eriti üksikemade jaoks), võitlust ebakindla töö vastu ja niisuguste töökohtade edendamist, mis tagavad täielikud õigused, riiklikku tervishoiuvõrgustikku, riiklikku sotsiaalkindlustuse võrgustikku ning paindlikku töökorraldust naiste soovil; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et naiste paremaks integreerimiseks tööturule on vaja mitmemõõtmelisi poliitilisi lahendusi, mis hõlmaksid elukestvat õpet, töö-, pere- ja isikliku elu ühildamist (eriti üksikemade jaoks), võitlust ebakindla töö vastu ja niisuguste töökohtade edendamist, mis tagavad täielikud õigused, riiklikku tervishoiuvõrgustikku, riiklikku sotsiaalkindlustuse võrgustikku ning paindlikku töökorraldust naiste soovil;

| K. | arvestades, et kvaliteetne haridus annab naistele paremad väljavaated tööturul, paremad oskused ja pädevused antud valdkonnas; arvestades, et see lihtsustab ka osalemist ühiskonnas ja kultuuritegevuses ning tagab tööturul parema töötasu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kvaliteetne haridus annab naistele paremad väljavaated tööturul, paremad oskused ja pädevused antud valdkonnas; arvestades, et see lihtsustab ka osalemist ühiskonnas ja kultuuritegevuses ning tagab tööturul parema töötasu;

| L. | arvestades, et haridusalane liikuvus aitab parandada tööalast liikuvust ning suurendada võimalusi tööturul ning see peab olema kõigile kättesaadav, sealhulgas madala kvalifikatsiooniga naistele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et haridusalane liikuvus aitab parandada tööalast liikuvust ning suurendada võimalusi tööturul ning see peab olema kõigile kättesaadav, sealhulgas madala kvalifikatsiooniga naistele;

| 1. | rõhutab, et on vaja suurendada teadlikkust kõikide vanuserühmade naiste olukorrast ELi selliste poliitikavaldkondade kontekstis nagu hariduspoliitika, sotsiaalse integratsiooni poliitika, pere- ja tööelu tasakaalustamise, rände ja tööhõive poliitika ning vaesuse, tervishoiu- ja sotsiaalkaitse poliitika; samuti on vaja kaitsta naiste õigusi, edendada meeste ja naiste võrdõiguslikkust ja võrdseid töövõimalusi, tagada ohutud töötingimused, võrdne ligipääs ja karjäärivõimalused, sh samade valikukriteeriumite kohaldamine tööhõives; keskenduda rohkem naiste olukorrale otsustamisprotsessis ja võidelda igasuguse diskrimineerimise vastu tööturul, nt ametialase soolise segregatsiooni ja tasustamisega seotud diskrimineerimise vastu, eeskätt propageerides elukestvat õpet, võideldes ebakindla töö vastu ja edendades tööõigusi ning töö- ja pereelu tasakaalu võimaldavat tööaega; edendada riiklikke tervishoiuvõrgustikke ja sotsiaalkindlustussüsteeme ning paindliku tööaja rakendamist naiste taotlusel; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et on vaja suurendada teadlikkust kõikide vanuserühmade naiste olukorrast ELi selliste poliitikavaldkondade kontekstis nagu hariduspoliitika, sotsiaalse integratsiooni poliitika, pere- ja tööelu tasakaalustamise, rände ja tööhõive poliitika ning vaesuse, tervishoiu- ja sotsiaalkaitse poliitika; samuti on vaja kaitsta naiste õigusi, edendada meeste ja naiste võrdõiguslikkust ja võrdseid töövõimalusi, tagada ohutud töötingimused, võrdne ligipääs ja karjäärivõimalused, sh samade valikukriteeriumite kohaldamine tööhõives; keskenduda rohkem naiste olukorrale otsustamisprotsessis ja võidelda igasuguse diskrimineerimise vastu tööturul, nt ametialase soolise segregatsiooni ja tasustamisega seotud diskrimineerimise vastu, eeskätt propageerides elukestvat õpet, võideldes ebakindla töö vastu ja edendades tööõigusi ning töö- ja pereelu tasakaalu võimaldavat tööaega; edendada riiklikke tervishoiuvõrgustikke ja sotsiaalkindlustussüsteeme ning paindliku tööaja rakendamist naiste taotlusel;

| 2. | rõhutab vajadust tunnustada lisaväärtust, mida kujutab endast haridus- ja tööalane liikuvus Euroopa Liidu jaoks; rõhutab, et majanduskriisi tagajärjel on suurenenud vajadus kohandada oma elukutsevalik tööturu pakkumisele ning parandada naiste kohanemisvõimet uue elukutse valimisel uutest karjäärivõimalustest tulenevate nõuete põhjal; |
| --- | --- |

2.

rõhutab vajadust tunnustada lisaväärtust, mida kujutab endast haridus- ja tööalane liikuvus Euroopa Liidu jaoks; rõhutab, et majanduskriisi tagajärjel on suurenenud vajadus kohandada oma elukutsevalik tööturu pakkumisele ning parandada naiste kohanemisvõimet uue elukutse valimisel uutest karjäärivõimalustest tulenevate nõuete põhjal;

| 3. | on seisukohal, et naiste haridusliku ja tööalase liikuvuse suurendamine võib aidata saavutada strateegia „Euroopa 2020” peamist eesmärki – tõsta 20-64-aastaste naiste ja meeste tööhõivemäär 75 %ni, näiteks noorte inimeste, vanemate töötajate ja madalama kvalifikatsiooniga töötajate suurema osalemise teel ning sisserändajate parema integreerimise teel; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et naiste haridusliku ja tööalase liikuvuse suurendamine võib aidata saavutada strateegia „Euroopa 2020” peamist eesmärki – tõsta 20-64-aastaste naiste ja meeste tööhõivemäär 75 %ni, näiteks noorte inimeste, vanemate töötajate ja madalama kvalifikatsiooniga töötajate suurema osalemise teel ning sisserändajate parema integreerimise teel;

| 4. | palub, et liikmesriigid lisaksid riiklikke strateegiaid ja reformikavasid välja töötades neisse sätted, mis aitaks tagada läbipaistvust ja teadlikkust naiste õigustest ja nende pereliikmete õigustest seoses liikuvusega; |
| --- | --- |

4.

palub, et liikmesriigid lisaksid riiklikke strateegiaid ja reformikavasid välja töötades neisse sätted, mis aitaks tagada läbipaistvust ja teadlikkust naiste õigustest ja nende pereliikmete õigustest seoses liikuvusega;

| 5. | on seisukohal, et tööalane liikuvus ei tohi kahjustada naistele sotsiaalõiguste tagamist ning et selleks peab olema tagatud riikliku sotsiaalkindlustussüsteemi pensioniõiguste säilimine ja ülekandmine riikide vahel, kuigi tõdeb, et pensionisüsteemid on kogu ELis erinevad; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et tööalane liikuvus ei tohi kahjustada naistele sotsiaalõiguste tagamist ning et selleks peab olema tagatud riikliku sotsiaalkindlustussüsteemi pensioniõiguste säilimine ja ülekandmine riikide vahel, kuigi tõdeb, et pensionisüsteemid on kogu ELis erinevad;

| 6. | palub, et liikmesriigid koguksid ja analüüsiksid andmeid naiste liikuvusega seotud raskuste kohta, liikuvuse ulatuse ja struktuuri kohta, et pöörata tähelepanu tööalasele liikuvusele oma riigi turul ning sellest saadavale kasule, samuti kasule, mida annab hariduslik ja tööalane liikuvus välisriikides; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jälgima teistest liikmesriikidest pärit töötajatele töökohti pakkuvate agentuuride ja organisatsioonide olukorda ning märkama võimalikke ebaseaduslikke või „musti” töökohti või agentuure või organisatsioone, mis pakuvad fiktiivseid töökohti; |
| --- | --- |

6.

palub, et liikmesriigid koguksid ja analüüsiksid andmeid naiste liikuvusega seotud raskuste kohta, liikuvuse ulatuse ja struktuuri kohta, et pöörata tähelepanu tööalasele liikuvusele oma riigi turul ning sellest saadavale kasule, samuti kasule, mida annab hariduslik ja tööalane liikuvus välisriikides; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jälgima teistest liikmesriikidest pärit töötajatele töökohti pakkuvate agentuuride ja organisatsioonide olukorda ning märkama võimalikke ebaseaduslikke või „musti” töökohti või agentuure või organisatsioone, mis pakuvad fiktiivseid töökohti;

| 7. | kutsub liikmesriike üles esitama kutsealase liikuvusega seotud andmeid soo järgi jaotatult ja kaasama oma siseriikliku poliitika ning riikliku reformikava väljatöötamisel sätteid soolise võrdõiguslikkuse suurendamiseks kutsealases liikuvuses, koostades ja rakendades eriti hoolikalt riikliku või piirkondliku taseme rakenduskavasid, mida finantseerib Euroopa Sotsiaalfond programmitöö perioodil 2014–2020 ja ka hiljem; tuletab meelde oma 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni, milles toetatakse komisjoni ettepanekut eraldada kõigist ühtekuuluvuspoliitika vahenditest 25 % Euroopa Sotsiaalfondile (4); |
| --- | --- |

7.

kutsub liikmesriike üles esitama kutsealase liikuvusega seotud andmeid soo järgi jaotatult ja kaasama oma siseriikliku poliitika ning riikliku reformikava väljatöötamisel sätteid soolise võrdõiguslikkuse suurendamiseks kutsealases liikuvuses, koostades ja rakendades eriti hoolikalt riikliku või piirkondliku taseme rakenduskavasid, mida finantseerib Euroopa Sotsiaalfond programmitöö perioodil 2014–2020 ja ka hiljem; tuletab meelde oma 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni, milles toetatakse komisjoni ettepanekut eraldada kõigist ühtekuuluvuspoliitika vahenditest 25 % Euroopa Sotsiaalfondile (4);

| 8. | rõhutab, et kui see teema on neis programmides eraldi eesmärk või seda esitatakse horisontaalse prioriteedina, siis hakkavad head tavad välja kujunema ja meetmed piirkondlikul ja/või kohalikul tasandil tulemusi andma; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et kui see teema on neis programmides eraldi eesmärk või seda esitatakse horisontaalse prioriteedina, siis hakkavad head tavad välja kujunema ja meetmed piirkondlikul ja/või kohalikul tasandil tulemusi andma;

| 9. | juhib tähelepanu, et tööhõive toetamiseks on oluline pöörata erilist tähelepanu rahvusvahelisele koostööle, kogemuste vahetamisele liikmesriikide haridus- ja kutseorganisatsioonide vahel ja tagada nii haridussüsteemide võrdsus ja kaasatus; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu, et tööhõive toetamiseks on oluline pöörata erilist tähelepanu rahvusvahelisele koostööle, kogemuste vahetamisele liikmesriikide haridus- ja kutseorganisatsioonide vahel ja tagada nii haridussüsteemide võrdsus ja kaasatus;

| 10. | palub liikmesriikidel suurendada jõupingutusi ja tihendada koostööd, eriti parandades teabe ja nõuannete kättesaadavast, et võidelda inimkaubanduse vastu, millega tegelevad rahvusvahelised võrgustikud, kes püüavad töötajaid, eriti naisi, lõksu valelubadustega anda tööd, mida tegelikult ei ole olemas, ja mis lõpuks osutuvad seksuaalseks ärakasutamiseks ja sunniviisiliseks tööks või teenuste osutamiseks (kerjamine, orjus või orjuselaadsed võtted, teenriks olemine, kuritegevuslikel eesmärkidel ärakasutamine või elundite eemaldamine); |
| --- | --- |

10.

palub liikmesriikidel suurendada jõupingutusi ja tihendada koostööd, eriti parandades teabe ja nõuannete kättesaadavast, et võidelda inimkaubanduse vastu, millega tegelevad rahvusvahelised võrgustikud, kes püüavad töötajaid, eriti naisi, lõksu valelubadustega anda tööd, mida tegelikult ei ole olemas, ja mis lõpuks osutuvad seksuaalseks ärakasutamiseks ja sunniviisiliseks tööks või teenuste osutamiseks (kerjamine, orjus või orjuselaadsed võtted, teenriks olemine, kuritegevuslikel eesmärkidel ärakasutamine või elundite eemaldamine);

| 11. | rõhutab, et liikuvus peaks põhinema soolisel võrdõiguslikkusel, võitleb diskrimineerimise vastu soo, rassi, päritolu, usutunnistuse, vanuse ja tervisliku seisundi alusel; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et liikuvus peaks põhinema soolisel võrdõiguslikkusel, võitleb diskrimineerimise vastu soo, rassi, päritolu, usutunnistuse, vanuse ja tervisliku seisundi alusel;

| 12. | märgib, et naised, kes suunduvad välismaale koduabiliseks või laste, puudega inimeste või eakatega seotud töökohtadele, töötavad sageli töölepinguta või ebaseaduslikult ning seetõttu ei ole neil õigust sotsiaalkindlustusele, tervishoiule, mõistlikule pensionile ega muudele pensionimaksetega seotud hüvedele; |
| --- | --- |

12.

märgib, et naised, kes suunduvad välismaale koduabiliseks või laste, puudega inimeste või eakatega seotud töökohtadele, töötavad sageli töölepinguta või ebaseaduslikult ning seetõttu ei ole neil õigust sotsiaalkindlustusele, tervishoiule, mõistlikule pensionile ega muudele pensionimaksetega seotud hüvedele;

| 13. | kutsub sotsiaalpartnereid, liikmesriike ja komisjoni üles toetama soolise võrdõiguslikkuse elementide tugevdamist kollektiivlepingutes, edendades muu hulgas õigust paindlikule tööajale, lastehoiuteenuseid, naistöötajate juhendamist ja meetmeid naiste osakaalu suurendamiseks kollektiivläbirääkimistes ning hinnates kollektiivläbirääkimiste mõju naistele; |
| --- | --- |

13.

kutsub sotsiaalpartnereid, liikmesriike ja komisjoni üles toetama soolise võrdõiguslikkuse elementide tugevdamist kollektiivlepingutes, edendades muu hulgas õigust paindlikule tööajale, lastehoiuteenuseid, naistöötajate juhendamist ja meetmeid naiste osakaalu suurendamiseks kollektiivläbirääkimistes ning hinnates kollektiivläbirääkimiste mõju naistele;

| 14. | palub liikmesriikidel teostada järelevalvet lapsi ja teisi ülalpeetavaid isikuid hooldavate töötajate olukorra suhtes; anda piisavalt teavet naistele, kes suunduvad välisriikidesse tegema niisugust tööd, sealhulgas anda teavet selle kohta, kuidas saada deklareeritud tööd ja sellealast väljaõpet, anda teavet sotsiaalõiguste, tervishoiu jms kohta; osutada nõustamist deklareeritud töökohtade kohta ning hoiatada naisi ebaseadusliku tööturu võimalike ohtude eest; |
| --- | --- |

14.

palub liikmesriikidel teostada järelevalvet lapsi ja teisi ülalpeetavaid isikuid hooldavate töötajate olukorra suhtes; anda piisavalt teavet naistele, kes suunduvad välisriikidesse tegema niisugust tööd, sealhulgas anda teavet selle kohta, kuidas saada deklareeritud tööd ja sellealast väljaõpet, anda teavet sotsiaalõiguste, tervishoiu jms kohta; osutada nõustamist deklareeritud töökohtade kohta ning hoiatada naisi ebaseadusliku tööturu võimalike ohtude eest;

| 15. | rõhutab, et Euroopa poliitikameetmetes tuleb arvesse võtta ka nende naistöötajate elu- ja töötingimusi, kes suunduvad mujale ajutisteks põllumajandustöötajateks, eriti seoses nõuetekohase eluaseme, sotsiaalkaitse, ravikindlustuse ja tervishoiu vajadusega ning pere- ja tööelu ühitamise ja inimväärse töötasuga; rõhutab vajadust võidelda ärakasutamise vastu, mida paljud nendest naistest kogevad; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et Euroopa poliitikameetmetes tuleb arvesse võtta ka nende naistöötajate elu- ja töötingimusi, kes suunduvad mujale ajutisteks põllumajandustöötajateks, eriti seoses nõuetekohase eluaseme, sotsiaalkaitse, ravikindlustuse ja tervishoiu vajadusega ning pere- ja tööelu ühitamise ja inimväärse töötasuga; rõhutab vajadust võidelda ärakasutamise vastu, mida paljud nendest naistest kogevad;

| 16. | märgib, et töö eesmärgil välismaale suunduvatele naistele pakutakse sageli tööturul kõige vähem hinnatud töökohti nii oskuste, töötasu kui ka maine seisukohalt, ning et sageli on naiste tööalane liikuvus seotud üksikute ametitega, kus töötavad peamiselt naised ja mis on seotud traditsiooniliste soorollidega; kutsub seepärast liikmesriike üles jälgima hoolikalt eesmärki tagada asjakohased lepingulised lahendused, võideldes ebatüüpiliste lepinguvormide liigse kasutuselevõtu vastu; |
| --- | --- |

16.

märgib, et töö eesmärgil välismaale suunduvatele naistele pakutakse sageli tööturul kõige vähem hinnatud töökohti nii oskuste, töötasu kui ka maine seisukohalt, ning et sageli on naiste tööalane liikuvus seotud üksikute ametitega, kus töötavad peamiselt naised ja mis on seotud traditsiooniliste soorollidega; kutsub seepärast liikmesriike üles jälgima hoolikalt eesmärki tagada asjakohased lepingulised lahendused, võideldes ebatüüpiliste lepinguvormide liigse kasutuselevõtu vastu;

| 17. | kutsub liikmesriike üles tegema koostööd, et leida lahendusi teatud mõjude ennetamiseks või hüvitamiseks, mis tekivad tööalasest liikuvusest mõnedes liikmesriikides ja teatud valdkondades (näiteks meditsiinitöötajate liikuvus, kellest suurem osa on naised) ja mis võivad avaldada kahjulikku mõju inimõigustele päritoluriigis; |
| --- | --- |

17.

kutsub liikmesriike üles tegema koostööd, et leida lahendusi teatud mõjude ennetamiseks või hüvitamiseks, mis tekivad tööalasest liikuvusest mõnedes liikmesriikides ja teatud valdkondades (näiteks meditsiinitöötajate liikuvus, kellest suurem osa on naised) ja mis võivad avaldada kahjulikku mõju inimõigustele päritoluriigis;

| 18. | on seisukohal, et välisriiki kolivate naiste võimalus sotsiaalkindlustusõigusi üle kanda on äärmiselt tähtis, et nad saaksid omandatud õigusi tegelikult kasutada. |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et välisriiki kolivate naiste võimalus sotsiaalkindlustusõigusi üle kanda on äärmiselt tähtis, et nad saaksid omandatud õigusi tegelikult kasutada.

| 19. | märgib olulisi erinevusi liikmesriikide vahel seoses peretoetuste ja sotsiaalsete õigustega ning juhib tähelepanu, et nimetatud erinevused on tõeline takistus ülalpeetavatega meeste ja naiste tööalasele liikuvusele; |
| --- | --- |

19.

märgib olulisi erinevusi liikmesriikide vahel seoses peretoetuste ja sotsiaalsete õigustega ning juhib tähelepanu, et nimetatud erinevused on tõeline takistus ülalpeetavatega meeste ja naiste tööalasele liikuvusele;

| 20. | kutsub liikmesriike üles tagama vastastikust diplomite ja ametialase kvalifikatsiooni tunnustamist ja toetama tunnustamisprotsessi lihtsustamist; |
| --- | --- |

20.

kutsub liikmesriike üles tagama vastastikust diplomite ja ametialase kvalifikatsiooni tunnustamist ja toetama tunnustamisprotsessi lihtsustamist;

| 21. | märgib, et juhtudel, kus põhiprobleem ei ole tunnustamine, vaid tunnustamisprotsessi pikaldane olemus, võib see raskendada ELi uues keskkonnas kohanemist; |
| --- | --- |

21.

märgib, et juhtudel, kus põhiprobleem ei ole tunnustamine, vaid tunnustamisprotsessi pikaldane olemus, võib see raskendada ELi uues keskkonnas kohanemist;

| 22. | väljendab muret naiste ajupotentsiaali raiskamise suure määra üle, mis seisneb välisriiki kolinud naiste kvalifikatsiooni alakasutamises ning ilmneb eriti selgelt õenduse ja kodutööde valdkonnas, kus naiste osakaal on eriti suur; |
| --- | --- |

22.

väljendab muret naiste ajupotentsiaali raiskamise suure määra üle, mis seisneb välisriiki kolinud naiste kvalifikatsiooni alakasutamises ning ilmneb eriti selgelt õenduse ja kodutööde valdkonnas, kus naiste osakaal on eriti suur;

| 23. | rõhutab vajadust tagada selged eeskirjad naiste juurdepääsu soodustamiseks ettevõtete juhtivatele töökohtadel ning märgib, et naiste suurem osakaal juhatustes suurendab ettevõtte konkurentsivõimet ja tootlikkust; väljendab seepärast heameelt komisjoni ettepaneku üle, millega nähakse 2020. aastaks ette naiste vähemalt 40 % osakaal 250 või suurema töötajate arvuga ja üle 50 miljoni euro suuruse aastakäibega börsil noteeritud Euroopa äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate liikmete seas; |
| --- | --- |

23.

rõhutab vajadust tagada selged eeskirjad naiste juurdepääsu soodustamiseks ettevõtete juhtivatele töökohtadel ning märgib, et naiste suurem osakaal juhatustes suurendab ettevõtte konkurentsivõimet ja tootlikkust; väljendab seepärast heameelt komisjoni ettepaneku üle, millega nähakse 2020. aastaks ette naiste vähemalt 40 % osakaal 250 või suurema töötajate arvuga ja üle 50 miljoni euro suuruse aastakäibega börsil noteeritud Euroopa äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate liikmete seas;

| 24. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama naiste õiguste rikkumiste tuvastamist tööturul, samuti neid rikkumisi kõrvaldama ja nende eest tõhusalt karistama; andma tööeesmärgil välismaal elavatele naistele kogu vajaliku teabe, sealhulgas töö- ja koolitusvõimaluste, sotsiaalsete õiguste ja tervishoiu kohta, ning pakkuma tasuta nõustamist töövõimaluste ja sotsiaalmajutuse kohta; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama naiste õiguste rikkumiste tuvastamist tööturul, samuti neid rikkumisi kõrvaldama ja nende eest tõhusalt karistama; andma tööeesmärgil välismaal elavatele naistele kogu vajaliku teabe, sealhulgas töö- ja koolitusvõimaluste, sotsiaalsete õiguste ja tervishoiu kohta, ning pakkuma tasuta nõustamist töövõimaluste ja sotsiaalmajutuse kohta;

| 25. | palub komisjonil jälgida, kuidas naised ja mehed kasutavad haridusele ja koolitusele, kutse- ja haridusalasele liikuvusele ning tööturul osalemisele pühendatud ELi vahendeid, ning anda sellest korrapäraselt aru; palub nii liikmesriikidel kui ka komisjonil kiiresti reageerida, kui vahendite kasutamises puudub tasakaal; |
| --- | --- |

25.

palub komisjonil jälgida, kuidas naised ja mehed kasutavad haridusele ja koolitusele, kutse- ja haridusalasele liikuvusele ning tööturul osalemisele pühendatud ELi vahendeid, ning anda sellest korrapäraselt aru; palub nii liikmesriikidel kui ka komisjonil kiiresti reageerida, kui vahendite kasutamises puudub tasakaal;

| 26. | kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid selliste takistuste kõrvaldamiseks, mida kogevad naised tööalase ja sotsiaalse liikuvuse puhul elukohariikides, mis ei ole nende päritoluriigid; |
| --- | --- |

26.

kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid selliste takistuste kõrvaldamiseks, mida kogevad naised tööalase ja sotsiaalse liikuvuse puhul elukohariikides, mis ei ole nende päritoluriigid;

| 27. | tuletab meelde, et naised ja sisserännanud töötajad on sagedamini mittevabatahtliku osalise tööaja ohvrid kui mehed (2011. aastal töötas Euroopa Liidus osalise tööajaga 32,1 % naistest ja 9 % meestest); palub liikmesriikidel võtta vastu vajalikud meetmed osalise tööajaga töölevõtmisest loobumiseks (põhjendamiskohustus, teatavate maksusoodustuste äravõtmine jne) ning nende naiste õiguste tugevdamiseks, kes ei saa loobuda osalise tööajaga töötamisest (prioriteet tööle võtmisel, töökoha ebakindluse tasu töölepingu lõpetamise korral jne); |
| --- | --- |

27.

tuletab meelde, et naised ja sisserännanud töötajad on sagedamini mittevabatahtliku osalise tööaja ohvrid kui mehed (2011. aastal töötas Euroopa Liidus osalise tööajaga 32,1 % naistest ja 9 % meestest); palub liikmesriikidel võtta vastu vajalikud meetmed osalise tööajaga töölevõtmisest loobumiseks (põhjendamiskohustus, teatavate maksusoodustuste äravõtmine jne) ning nende naiste õiguste tugevdamiseks, kes ei saa loobuda osalise tööajaga töötamisest (prioriteet tööle võtmisel, töökoha ebakindluse tasu töölepingu lõpetamise korral jne);

| 28. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon tõhustaksid ELi poliitikat, millega võideldakse ELi võõrtöötajate, eriti naiste otsese ja kaudse diskrimineerimise vastu teises liikmesriigis ning nende õiguste rikkumise vastu, mis toimub võõrtöötajate ebapiisava keeleoskuse või vastuvõtva liikmesriigi tööõiguse ebapiisava tundmise tõttu; |
| --- | --- |

28.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon tõhustaksid ELi poliitikat, millega võideldakse ELi võõrtöötajate, eriti naiste otsese ja kaudse diskrimineerimise vastu teises liikmesriigis ning nende õiguste rikkumise vastu, mis toimub võõrtöötajate ebapiisava keeleoskuse või vastuvõtva liikmesriigi tööõiguse ebapiisava tundmise tõttu;

| 29. | palub, et komisjon ja liikmesriigid koos kohalike sidusrühmade, sotsiaalpartnerite ja haridusasutustega suurendaksid naiste teadlikkust võimaluste kohta, mida pakub tööalane liikuvus, eelkõige isikliku arengu ja karjääri planeerimise osas, samuti seoses õigustega tööalasel üleminekul ühest liikmesriigist teise; |
| --- | --- |

29.

palub, et komisjon ja liikmesriigid koos kohalike sidusrühmade, sotsiaalpartnerite ja haridusasutustega suurendaksid naiste teadlikkust võimaluste kohta, mida pakub tööalane liikuvus, eelkõige isikliku arengu ja karjääri planeerimise osas, samuti seoses õigustega tööalasel üleminekul ühest liikmesriigist teise;

| 30. | kutsub liikmesriike üles asutama oma tööandjatega individuaalsetes töösuhetes olevate liikuvate koduhooldajate ja hooldustöötajate jaoks kontaktpunkte ja andma neile seega vahendeid võrgustiku loomiseks, mis võimaldaks neil olla oma õigustest teadlik, ning toetama selles valdkonnas tegutsevaid valitsusväliseid organisatsioone; |
| --- | --- |

30.

kutsub liikmesriike üles asutama oma tööandjatega individuaalsetes töösuhetes olevate liikuvate koduhooldajate ja hooldustöötajate jaoks kontaktpunkte ja andma neile seega vahendeid võrgustiku loomiseks, mis võimaldaks neil olla oma õigustest teadlik, ning toetama selles valdkonnas tegutsevaid valitsusväliseid organisatsioone;

| 31. | julgustab liikmesriike lihtsustama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste menetluskorda, et:






  — | koostada ja rakendada eriprogrammid naiste ja meeste integreerimiseks kohalikesse kogukondadesse ning kultuuridevahelise suhtluse edendamiseks; |
| --- | --- | --- |

31.

julgustab liikmesriike lihtsustama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste menetluskorda, et:

—

koostada ja rakendada eriprogrammid naiste ja meeste integreerimiseks kohalikesse kogukondadesse ning kultuuridevahelise suhtluse edendamiseks;

| — | pakkuda naistele, kes asuvad koos abikaasa või partneriga elama teise liikmesriiki, asjakohaseid teenuseid, näiteks kursuseid, mis hõlbustaksid nende integreerumist uues sotsiaalses ja kultuurilises keskkonnas, nagu keelekursused ja kutsekoolitus, pöörates eriti tähelepanu haavatavas olukorras olevatele naistele; |
| --- | --- |

—

pakkuda naistele, kes asuvad koos abikaasa või partneriga elama teise liikmesriiki, asjakohaseid teenuseid, näiteks kursuseid, mis hõlbustaksid nende integreerumist uues sotsiaalses ja kultuurilises keskkonnas, nagu keelekursused ja kutsekoolitus, pöörates eriti tähelepanu haavatavas olukorras olevatele naistele;

| — | pühendada rohkem tähelepanu naiste tööturule integreerimisele, eelkõige kvalifikatsiooni omandamisele ja uuendamisele, oskuste omandamisele ja elukestva hariduse ning õppe programmi elluviimisele; |
| --- | --- |

—

pühendada rohkem tähelepanu naiste tööturule integreerimisele, eelkõige kvalifikatsiooni omandamisele ja uuendamisele, oskuste omandamisele ja elukestva hariduse ning õppe programmi elluviimisele;

| — | pöörata tähelepanu riskirühma naistele, kelle liikuvus on eriti suur, sealhulgas koduabilised, hooldustöötajad, koristajad ning hotelli-, restorani- ja toitlustussektoris töötavad naised; |
| --- | --- |

—

pöörata tähelepanu riskirühma naistele, kelle liikuvus on eriti suur, sealhulgas koduabilised, hooldustöötajad, koristajad ning hotelli-, restorani- ja toitlustussektoris töötavad naised;

| — | toetada mittetulundusorganisatsioonide korraldatavaid sotsiaalse teadlikkuse kampaaniaid, mis keskenduksid rahvusvahelistesse kogukondadesse kuuluvatele naistele, nagu sisserännanute abikaasad ja partnerid; |
| --- | --- |

—

toetada mittetulundusorganisatsioonide korraldatavaid sotsiaalse teadlikkuse kampaaniaid, mis keskenduksid rahvusvahelistesse kogukondadesse kuuluvatele naistele, nagu sisserännanute abikaasad ja partnerid;

| — | töötada välja integratsioonijuhendamise programmid, psühholoogilise nõustamise ja integratsiooni projektid; rõhutada, et konkreetsetest meetmetest on praktilist abi probleemide mõistmisel ja lahendamisel; |
| --- | --- |

—

töötada välja integratsioonijuhendamise programmid, psühholoogilise nõustamise ja integratsiooni projektid; rõhutada, et konkreetsetest meetmetest on praktilist abi probleemide mõistmisel ja lahendamisel;

| 32. | rõhutab soolisest palgalõhest tulenevat kahju majandusele ja üksikisikule; rõhutab, et sooline palgalõhe tuleneb osaliselt asjaolust, et sektorites, kus naised on ülekaalus, on palgad sageli madalamad; |
| --- | --- |

32.

rõhutab soolisest palgalõhest tulenevat kahju majandusele ja üksikisikule; rõhutab, et sooline palgalõhe tuleneb osaliselt asjaolust, et sektorites, kus naised on ülekaalus, on palgad sageli madalamad;

| 33. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid muudaksid palgasuundumused läbipaistvamaks, eeskätt propageerides kollektiivlepinguid, et võidelda jätkuvate või suurenevate palgalõhede vastu, sealhulgas päritoluliikmesriigis ja vastuvõtvas liikmesriigis kogutavate pensionide erinevuste tagajärgede vastu, ning võtaksid vajalikke meetmeid palgalõhe kaotamiseks; palub, et komisjon teeks ettepaneku uute meetmete kohta soolise palgalõhe eest karistamiseks ja selle tõhusaks vähendamiseks, palub komisjonil tagada direktiivi 2006/54/EÜ (meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes) (5) nõuetekohane kohaldamine ja tõhusus, samuti läbi vaadata soolist palgalõhet käsitlevad kehtivad õigusaktid (direktiiv 2006/54/EÜ), nagu nõutakse Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2012. aasta resolutsioonis; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid töötaksid koostöös sotsiaalpartneritega välja poliitika soolise palgalõhe kaotamiseks, parandades naiste integreerimist tööturule ja edendades võrdseid liikuvusvõimalusi; |
| --- | --- |

33.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid muudaksid palgasuundumused läbipaistvamaks, eeskätt propageerides kollektiivlepinguid, et võidelda jätkuvate või suurenevate palgalõhede vastu, sealhulgas päritoluliikmesriigis ja vastuvõtvas liikmesriigis kogutavate pensionide erinevuste tagajärgede vastu, ning võtaksid vajalikke meetmeid palgalõhe kaotamiseks; palub, et komisjon teeks ettepaneku uute meetmete kohta soolise palgalõhe eest karistamiseks ja selle tõhusaks vähendamiseks, palub komisjonil tagada direktiivi 2006/54/EÜ (meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes) (5) nõuetekohane kohaldamine ja tõhusus, samuti läbi vaadata soolist palgalõhet käsitlevad kehtivad õigusaktid (direktiiv 2006/54/EÜ), nagu nõutakse Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2012. aasta resolutsioonis; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid töötaksid koostöös sotsiaalpartneritega välja poliitika soolise palgalõhe kaotamiseks, parandades naiste integreerimist tööturule ja edendades võrdseid liikuvusvõimalusi;

| 34. | rõhutab, et laste kasvatamine nõuab vastutuse jagamist meeste ja naiste vahel ning ühiskonnas tervikuna; kutsub liikmesriike üles pakkuma töötajatele, kes suunduvad teise riiki koos abikaasa või partneri ja/või lastega – sõltumata töötajate kvalifikatsioonist või palgatasemest – teavet vastuvõtvas liikmesriigis olemasolevate peretoetuste kohta, riiklike lastehoiuteenuste ja teiste ülalpeetavate isikute hooldamise kohta, eelkoolide, koolide ja meditsiiniteenuste ning vaba juurdepääsu kohta riiklikele tööhõiveteenustele vastavalt kehtivatele siseriiklikele õigusaktidele, et teise liikmesriiki suundunud abikaasad või partnerid leiaksid tööd; kinnitab veel kord vajadust tagada perekonna taasühinemise õigus; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et laste kasvatamine nõuab vastutuse jagamist meeste ja naiste vahel ning ühiskonnas tervikuna; kutsub liikmesriike üles pakkuma töötajatele, kes suunduvad teise riiki koos abikaasa või partneri ja/või lastega – sõltumata töötajate kvalifikatsioonist või palgatasemest – teavet vastuvõtvas liikmesriigis olemasolevate peretoetuste kohta, riiklike lastehoiuteenuste ja teiste ülalpeetavate isikute hooldamise kohta, eelkoolide, koolide ja meditsiiniteenuste ning vaba juurdepääsu kohta riiklikele tööhõiveteenustele vastavalt kehtivatele siseriiklikele õigusaktidele, et teise liikmesriiki suundunud abikaasad või partnerid leiaksid tööd; kinnitab veel kord vajadust tagada perekonna taasühinemise õigus;

| 35. | palub, et liikmesriigid töötaksid välja infrastruktuurimeetmeid, et toetada liikuvaid töötajaid, kel on pere, parandades nende juurdepääsu haridusele, lastehoiule, sotsiaalkindlustusele ja kogukonnateenustele; palub, et nii lähte- kui ka vastuvõtvad liikmesriigid töötaksid välja süsteeme väga liikuvate perega töötajate integreerimiseks ja taasintegreerimiseks; toonitab, et tööandjad peaksid rohkem tunnustama kultuuridevahelise suhtluse oskusi, mille naised on välismaale kolides omandanud; |
| --- | --- |

35.

palub, et liikmesriigid töötaksid välja infrastruktuurimeetmeid, et toetada liikuvaid töötajaid, kel on pere, parandades nende juurdepääsu haridusele, lastehoiule, sotsiaalkindlustusele ja kogukonnateenustele; palub, et nii lähte- kui ka vastuvõtvad liikmesriigid töötaksid välja süsteeme väga liikuvate perega töötajate integreerimiseks ja taasintegreerimiseks; toonitab, et tööandjad peaksid rohkem tunnustama kultuuridevahelise suhtluse oskusi, mille naised on välismaale kolides omandanud;

| 36. | ergutab liikmesriike võitlema eri vanuses naiste vaesuse ja sotsiaalse isoleeritusega; palub komisjoni ja liikmesriike rakendada meetmeid vaesuse feminiseerumise vältimiseks, edendades naiste tööhõivet ja ettevõtlikkust, võideldes palgaerinevuste vastu ning hõlbustades töö ja pereelu ühitamist lastehoiuteenuste arendamise teel; |
| --- | --- |

36.

ergutab liikmesriike võitlema eri vanuses naiste vaesuse ja sotsiaalse isoleeritusega; palub komisjoni ja liikmesriike rakendada meetmeid vaesuse feminiseerumise vältimiseks, edendades naiste tööhõivet ja ettevõtlikkust, võideldes palgaerinevuste vastu ning hõlbustades töö ja pereelu ühitamist lastehoiuteenuste arendamise teel;

| 37. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu eakamate naiste vaesuse probleemile, mida põhjustab nende väiksem pension, muu hulgas seetõttu, et neil on elu jooksul olnud perioode, mil nad on loobunud palgatööst, et hoolitseda laste ja teiste ülalpeetavate pereliikmete eest; |
| --- | --- |

37.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu eakamate naiste vaesuse probleemile, mida põhjustab nende väiksem pension, muu hulgas seetõttu, et neil on elu jooksul olnud perioode, mil nad on loobunud palgatööst, et hoolitseda laste ja teiste ülalpeetavate pereliikmete eest;

| 38. | kutsub liikmesriike üles julgustama tööandjaid pakkuma naistele paindlikumat tööaega, eelkõige nendele, kelle lapsed jäid päritoluliikmesriiki, võimaldamaks neil säilitada toimivat ja füüsilist sidet oma lastega; |
| --- | --- |

38.

kutsub liikmesriike üles julgustama tööandjaid pakkuma naistele paindlikumat tööaega, eelkõige nendele, kelle lapsed jäid päritoluliikmesriiki, võimaldamaks neil säilitada toimivat ja füüsilist sidet oma lastega;

| 39. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles julgustama ettevõtetes ja haldusasutustes kaugtöö kasutamist õiglastel palga- ja sotsiaalsetel tingimustel, et vältida naiste karjääripause seoses nende partnerite liikuvusega; |
| --- | --- |

39.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles julgustama ettevõtetes ja haldusasutustes kaugtöö kasutamist õiglastel palga- ja sotsiaalsetel tingimustel, et vältida naiste karjääripause seoses nende partnerite liikuvusega;

| 40. | palub liikmesriikidel aktiivselt tegeleda töötajate liikuvust piiravate takistuste kõrvaldamisega, pakkudes pereliikmetele ja partneritele asjakohaseid teenuseid, näiteks uude sotsiaal-kultuurilisse keskkonda pikaajalist integreerumist hõlbustavaid kursuseid, nagu keelekursusi ja kutsekoolitusi, et kindlustada nende sõltumatust ja väärikust; |
| --- | --- |

40.

palub liikmesriikidel aktiivselt tegeleda töötajate liikuvust piiravate takistuste kõrvaldamisega, pakkudes pereliikmetele ja partneritele asjakohaseid teenuseid, näiteks uude sotsiaal-kultuurilisse keskkonda pikaajalist integreerumist hõlbustavaid kursuseid, nagu keelekursusi ja kutsekoolitusi, et kindlustada nende sõltumatust ja väärikust;

| 41. | rõhutab, et naisi tuleks julgustada valima haridust ja koolitust reaalaladel, nagu matemaatika, informaatika ja uus tehnoloogia, et ületada kutsealast segregatsiooni ja tasustamisega seotud diskrimineerimist; nõuab, et liikmesriigid tutvustaksid naistele juba varasest east alates teadusalaseid, tehnilisi, inseneri- ja matemaatilisi oskusi nõudvaid ameteid ja kutsealasid, et tagada nende parem tööalane konkurentsivõime ning toetada üleminekul haridusest ja kutseõppest tööellu; kutsub liikmesriike üles pakkuma või edasi arendama kvaliteetseid kutse- ja karjäärinõustamisteenuseid, et naisi selles valdkonnas abistada; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et naisi tuleks julgustada valima haridust ja koolitust reaalaladel, nagu matemaatika, informaatika ja uus tehnoloogia, et ületada kutsealast segregatsiooni ja tasustamisega seotud diskrimineerimist; nõuab, et liikmesriigid tutvustaksid naistele juba varasest east alates teadusalaseid, tehnilisi, inseneri- ja matemaatilisi oskusi nõudvaid ameteid ja kutsealasid, et tagada nende parem tööalane konkurentsivõime ning toetada üleminekul haridusest ja kutseõppest tööellu; kutsub liikmesriike üles pakkuma või edasi arendama kvaliteetseid kutse- ja karjäärinõustamisteenuseid, et naisi selles valdkonnas abistada;

| 42. | rõhutab, et positiivset mõju avaldab see, kui naistele juba varakult köitval viisil tutvustatakse kutsealasid suure töökohtade loomise potentsiaaliga olulistes tööstusharudes, eelkõige keskkonnahoidlikus majanduses, tervishoiu- ja sotsiaalhooldussektoris ning digitaalmajanduses; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et positiivset mõju avaldab see, kui naistele juba varakult köitval viisil tutvustatakse kutsealasid suure töökohtade loomise potentsiaaliga olulistes tööstusharudes, eelkõige keskkonnahoidlikus majanduses, tervishoiu- ja sotsiaalhooldussektoris ning digitaalmajanduses;

| 43. | palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta meetmeid, et tegeleda soolise segregatsiooniga sektorite kaupa, motiveerides inimesi juba varakult suunduma asjakohastesse sektoritesse ning püüdes muuta tingimusi, mis muudavad sektori naistele või meestele vähem köitvaks, näiteks töötingimused, mis ei ühti hoolduskohustustega, ja palk; |
| --- | --- |

43.

palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta meetmeid, et tegeleda soolise segregatsiooniga sektorite kaupa, motiveerides inimesi juba varakult suunduma asjakohastesse sektoritesse ning püüdes muuta tingimusi, mis muudavad sektori naistele või meestele vähem köitvaks, näiteks töötingimused, mis ei ühti hoolduskohustustega, ja palk;

| 44. | kordab oma üleskutset liikmesriikidele edendada hariduse ja tööhõivealast liikuvust: (a) tõstes teadlikkust ja tehes teabe kõigile lihtsalt kättesaadavaks; (b) selgitades juba haridustee algetappidel liikuvusest tulenevat lisandväärtust; (c) tagades liikmesriikide vahel liikudes saavutatud õppetulemuste valideerimise ning (d) vähendades halduskoormust ja stimuleerides eri liikmesriikide asjaomaste asutuste vahelist koostööd ja (e) võttes päritoluliikmesriigis kogunenud pensioni arvutamisel arvesse välismaal veedetud perioode; |
| --- | --- |

44.

kordab oma üleskutset liikmesriikidele edendada hariduse ja tööhõivealast liikuvust: (a) tõstes teadlikkust ja tehes teabe kõigile lihtsalt kättesaadavaks; (b) selgitades juba haridustee algetappidel liikuvusest tulenevat lisandväärtust; (c) tagades liikmesriikide vahel liikudes saavutatud õppetulemuste valideerimise ning (d) vähendades halduskoormust ja stimuleerides eri liikmesriikide asjaomaste asutuste vahelist koostööd ja (e) võttes päritoluliikmesriigis kogunenud pensioni arvutamisel arvesse välismaal veedetud perioode;

| 45. | kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu hariduse ja koolituse kõigile aspektidele, kõrgharidusele ja täiskasvanute haridusele, et parandada hariduse kvaliteeti ja saavutada paremad tööhõive väljavaated tulevikus; |
| --- | --- |

45.

kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu hariduse ja koolituse kõigile aspektidele, kõrgharidusele ja täiskasvanute haridusele, et parandada hariduse kvaliteeti ja saavutada paremad tööhõive väljavaated tulevikus;

| 46. | märgib, et alates programmi Erasmus loomisest 1987. aastal on ainuüksi see programm võimaldanud rohkem kui 2,2 miljonil üliõpilasel kasutada ELi sisese liikumise võimalust ning andnud olulise panuse liikuvusse Euroopas kõrghariduse valdkonnas; loodab seepärast, et tulevases finantsperspektiivis reserveeritakse piisav rahaline kate kõikidele programmidele liikuvuse ja hariduse toetamiseks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama Euroopa ja rahvusvaheliste haridus- ja õppeprogrammide aktiivset toetamist, sh selliste programmide nagu Grundtvig, Comenius, Leonardo da Vinci, Jean Monet ja Erasmus, et soodustada naiste haridus- ja tööalast liikuvust ELis ning võimaldada ka õpetajatel läbida teatud aja oma ametikäigust teises ELi liikmesriigis, mis aitab suurendada Euroopa kodanikuks olemise ja Euroopasse kuulumise tunnet; rõhutab, kui oluline on uus mitmeaastane haridus-, kutseõppe, noorte- ja spordiprogramm, mis kasutab kõikide varasemate Euroopa programmide positiivseid kogemusi liikuvuse ja hariduse valdkonnas; |
| --- | --- |

46.

märgib, et alates programmi Erasmus loomisest 1987. aastal on ainuüksi see programm võimaldanud rohkem kui 2,2 miljonil üliõpilasel kasutada ELi sisese liikumise võimalust ning andnud olulise panuse liikuvusse Euroopas kõrghariduse valdkonnas; loodab seepärast, et tulevases finantsperspektiivis reserveeritakse piisav rahaline kate kõikidele programmidele liikuvuse ja hariduse toetamiseks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama Euroopa ja rahvusvaheliste haridus- ja õppeprogrammide aktiivset toetamist, sh selliste programmide nagu Grundtvig, Comenius, Leonardo da Vinci, Jean Monet ja Erasmus, et soodustada naiste haridus- ja tööalast liikuvust ELis ning võimaldada ka õpetajatel läbida teatud aja oma ametikäigust teises ELi liikmesriigis, mis aitab suurendada Euroopa kodanikuks olemise ja Euroopasse kuulumise tunnet; rõhutab, kui oluline on uus mitmeaastane haridus-, kutseõppe, noorte- ja spordiprogramm, mis kasutab kõikide varasemate Euroopa programmide positiivseid kogemusi liikuvuse ja hariduse valdkonnas;

| 47. | rõhutab sootundlike haridussüsteemide tähtsust, sest need annavad lastele palju valikuvõimalusi oma annete avastamiseks; rõhutab, et uuringute kohaselt süvendavad soolised stereotüübid hariduses soolist segregatsiooni tööturul nii sektorite kui ka ametialade lõikes; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles nende stereotüüpide vastu võitlema; |
| --- | --- |

47.

rõhutab sootundlike haridussüsteemide tähtsust, sest need annavad lastele palju valikuvõimalusi oma annete avastamiseks; rõhutab, et uuringute kohaselt süvendavad soolised stereotüübid hariduses soolist segregatsiooni tööturul nii sektorite kui ka ametialade lõikes; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles nende stereotüüpide vastu võitlema;

| 48. | rõhutab, et Euroopa Liidu liikmesriikides on vaja noortele suunatud tagatisi, et lihtsustada noorte, seega ka naissoost koolilõpetajate sisenemist tööturule ning lihtsustada üleminekut õpingutelt tööturule; toonitab, et liikuvus karjääri algetapil mõjutab tugevasti karjääri edasist kujunemist; tuletab meelde oma 24. mai 2012. aasta resolutsiooni noortele pakutavate võimaluste algatuse kohta ja 16. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni noortegarantii kohta; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles kiiresti rakendama noorte tööhõivepaketti, eriti seoses algatusega „Sinu esimene EURESi töökoht” ja noortegarantiiga, et edendada noorte naiste varajast haridus- ja kutsealast liikuvust; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, et Euroopa Liidu liikmesriikides on vaja noortele suunatud tagatisi, et lihtsustada noorte, seega ka naissoost koolilõpetajate sisenemist tööturule ning lihtsustada üleminekut õpingutelt tööturule; toonitab, et liikuvus karjääri algetapil mõjutab tugevasti karjääri edasist kujunemist; tuletab meelde oma 24. mai 2012. aasta resolutsiooni noortele pakutavate võimaluste algatuse kohta ja 16. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni noortegarantii kohta; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles kiiresti rakendama noorte tööhõivepaketti, eriti seoses algatusega „Sinu esimene EURESi töökoht” ja noortegarantiiga, et edendada noorte naiste varajast haridus- ja kutsealast liikuvust;

| 49. | palub komisjonil leida lahendusi, mis tagaksid, et noored saaksid liikuvuse tulemusel omandatud haridusele vastavaid tööpakkumisi, et suurendada liikuvuse tõhusust nendes kahes etapis – haridus- ja tööalases etapis; |
| --- | --- |

49.

palub komisjonil leida lahendusi, mis tagaksid, et noored saaksid liikuvuse tulemusel omandatud haridusele vastavaid tööpakkumisi, et suurendada liikuvuse tõhusust nendes kahes etapis – haridus- ja tööalases etapis;

| 50. | rõhutab, et tööhõive parandamiseks ning võitluseks pikaajalise töötuse vastu ei ole oluline mitte ainult õppijate ja töötajate liikuvuse suurendamine, vaid ka nende kvalifitseeritud õpetajate liikuvuse suurendamine, sest see aitab tagada hariduse kõrget kvaliteeti; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et tööhõive parandamiseks ning võitluseks pikaajalise töötuse vastu ei ole oluline mitte ainult õppijate ja töötajate liikuvuse suurendamine, vaid ka nende kvalifitseeritud õpetajate liikuvuse suurendamine, sest see aitab tagada hariduse kõrget kvaliteeti;

| 51. | rõhutab vajadust tugevdada sotsiaalset mõõdet ja parandada juurdepääsu haridusalase liikuvuse programmidele ka naiste jaoks, kes on pärit ebasoodsast keskkonnast, madalapalgaliste naiste, lapsehoolduspuhkusel olevate naiste ja üksikemade jaoks; |
| --- | --- |

51.

rõhutab vajadust tugevdada sotsiaalset mõõdet ja parandada juurdepääsu haridusalase liikuvuse programmidele ka naiste jaoks, kes on pärit ebasoodsast keskkonnast, madalapalgaliste naiste, lapsehoolduspuhkusel olevate naiste ja üksikemade jaoks;

| 52. | kutsub liikmesriike üles selgitama haridus- ja tööalase liikuvuse rahalise toetamise võimalusi ning pakkuma juurdepääsu asjakohasele teabele; |
| --- | --- |

52.

kutsub liikmesriike üles selgitama haridus- ja tööalase liikuvuse rahalise toetamise võimalusi ning pakkuma juurdepääsu asjakohasele teabele;

| 53. | rõhutab, et puudega naistele, kvalifikatsioonita või madala haridusega naistele ja üksikemadele tuleb anda piisavalt teavet ja lisatoetust, et nad saaksid osaleda olemasolevates koolituse, õppe ja haridusalase liikuvuse programmides; |
| --- | --- |

53.

rõhutab, et puudega naistele, kvalifikatsioonita või madala haridusega naistele ja üksikemadele tuleb anda piisavalt teavet ja lisatoetust, et nad saaksid osaleda olemasolevates koolituse, õppe ja haridusalase liikuvuse programmides;

| 54. | juhib eriti tähelepanu puudega naistele ja rõhutab vajadust meetmete ja tegevuse järele, mis aitaksid võidelda topeltdiskrimineerimise vastu ja edendada täielikku võrdõiguslikkust ning võrdseid võimalusi; |
| --- | --- |

54.

juhib eriti tähelepanu puudega naistele ja rõhutab vajadust meetmete ja tegevuse järele, mis aitaksid võidelda topeltdiskrimineerimise vastu ja edendada täielikku võrdõiguslikkust ning võrdseid võimalusi;

| 55. | on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleks pöörata vähemuskogukondadest pärit naiste kultuuritausta ja/või traditsioonide austamisele; |
| --- | --- |

55.

on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleks pöörata vähemuskogukondadest pärit naiste kultuuritausta ja/või traditsioonide austamisele;

| 56. | kutsub liikmesriike üles ergutama riiklike, piirkondlike ja kohalike projektide koostamist naiste osakaalu suurendamiseks tööturul; palub liikmesriikidel ergutada mehi ja naisi rohkem osalema kogukondlikus vabatahtlikus ja heategevustöös; |
| --- | --- |

56.

kutsub liikmesriike üles ergutama riiklike, piirkondlike ja kohalike projektide koostamist naiste osakaalu suurendamiseks tööturul; palub liikmesriikidel ergutada mehi ja naisi rohkem osalema kogukondlikus vabatahtlikus ja heategevustöös;

| 57. | rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata üle 45aastaste naiste liikuvuse toetamisele, kes on teistest altimad võtma vastu ebakindlaid töötingimusi; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata üle 45aastaste naiste liikuvuse toetamisele, kes on teistest altimad võtma vastu ebakindlaid töötingimusi;

| 58. | rõhutab, et on vaja suurendada välismaale suundunud naiste osalemist elukestva õppe programmides, sealhulgas oskuste arendamiseks loodud programmides, samuti tuleks kasutusele võtta sotsiaalse integratsiooni tugevdamise programmid; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et on vaja suurendada välismaale suundunud naiste osalemist elukestva õppe programmides, sealhulgas oskuste arendamiseks loodud programmides, samuti tuleks kasutusele võtta sotsiaalse integratsiooni tugevdamise programmid;

| 59. | juhib tähelepanu asjaolule, et tööpuudus ja probleemid töö leidmisega puudutavad laia vanuserühma naisi ning et naised peavad tööturu nõuetele kiiresti reageerima; väljendab heameelt komisjoni esitatud meetmete üle lubamatult suure noorte tööpuuduse ja sotsiaalse tõrjutuse probleemi lahendamiseks ning noortele töökohtade, hariduse ja koolituse pakkumiseks; toetab komisjoni algatusi, nagu mehhanism „WOmen Mobility ENhancement”, ja palub komisjonil laiendada ja täiendada naiste kutsealast liikuvust suurendavate projektide ulatust; |
| --- | --- |

59.

juhib tähelepanu asjaolule, et tööpuudus ja probleemid töö leidmisega puudutavad laia vanuserühma naisi ning et naised peavad tööturu nõuetele kiiresti reageerima; väljendab heameelt komisjoni esitatud meetmete üle lubamatult suure noorte tööpuuduse ja sotsiaalse tõrjutuse probleemi lahendamiseks ning noortele töökohtade, hariduse ja koolituse pakkumiseks; toetab komisjoni algatusi, nagu mehhanism „WOmen Mobility ENhancement”, ja palub komisjonil laiendada ja täiendada naiste kutsealast liikuvust suurendavate projektide ulatust;

| 60. | juhib tähelepanu otsusele nimetada 2012. aasta Euroopa aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse aastaks; rõhutab vajadust toetada vabatahtlikke algatusi ning kogemuste vahetamist eri vanuserühmadesse kuuluvate naiste vahel; |
| --- | --- |

60.

juhib tähelepanu otsusele nimetada 2012. aasta Euroopa aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse aastaks; rõhutab vajadust toetada vabatahtlikke algatusi ning kogemuste vahetamist eri vanuserühmadesse kuuluvate naiste vahel;

| 61. | kutsub komisjoni üles toetama rahaliste vahendite asjakohast ümberjaotamist programmidele, mis edendavad naiste tööhõivet ning ebasoodsas olukorras olevate rühmade haridust; |
| --- | --- |

61.

kutsub komisjoni üles toetama rahaliste vahendite asjakohast ümberjaotamist programmidele, mis edendavad naiste tööhõivet ning ebasoodsas olukorras olevate rühmade haridust;

| 62. | soovitab rajada Euroopa nõustamisteenuste võrgustik, et aidata kohalikel kogukondadel naiste integreerimise probleemiga tegelda, pakkudes teavet, oskusteavet ja juhiseid; soovitab edendada ja kasutada vahendeid ja võrgustikke ning jätkata toimivate Euroopa võrgustike rahastamist, samuti liikuvust hõlbustavate vahendite rahastamist, nagu EURES, Teie Euroopa ja Europe Direct, mis ühtlasi võimaldavad naistel saada lihtsamini teavet oma õiguste ja võimaluste kohta eri liikmesriikidest; |
| --- | --- |

62.

soovitab rajada Euroopa nõustamisteenuste võrgustik, et aidata kohalikel kogukondadel naiste integreerimise probleemiga tegelda, pakkudes teavet, oskusteavet ja juhiseid; soovitab edendada ja kasutada vahendeid ja võrgustikke ning jätkata toimivate Euroopa võrgustike rahastamist, samuti liikuvust hõlbustavate vahendite rahastamist, nagu EURES, Teie Euroopa ja Europe Direct, mis ühtlasi võimaldavad naistel saada lihtsamini teavet oma õiguste ja võimaluste kohta eri liikmesriikidest;

| 63. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

63.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.

(2)  ELT C 131 E, 8.5.2013, lk 35.

(3)  Eurostat 2010, v.a. EE, EL (2008). AT, BE, ES, IE, FR, IT, CY: ajutine allikas.

(4)  Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 heakskiitmise menetluse positiivse lõpptulemuse saavutamise huvides (Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0360).

(5)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/63 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/63

---

P7_TA(2013)0248

Elektrooniline maksukogumisteenus ja erakasutuses väikeautode teemaksukleebise süsteem

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta resolutsioon elektroonilise maksukogumisteenuse strateegia ja erakasutuses väikeautode teemaksukleebise süsteemi kohta (2012/2296(INI))

(2016/C 065/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule erakasutuses väikeautodele kehtestatavate riiklike teetasude kohaldamise kohta (COM(2012)0199), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule erakasutuses väikeautodele kehtestatavate riiklike teetasude kohaldamise kohta (COM(2012)0199),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse rakendamise kohta (COM(2012)0474), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse rakendamise kohta (COM(2012)0474),

| — | võttes arvesse transporditeemalist valget raamatut „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transporditeemalist valget raamatut „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” (COM(2011)0144),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A7-0142/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A7-0142/2013),

| A. | arvestades, et komisjoni poolt kasutusele võetud Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse praegune süsteem ei ole tööle hakanud ja vajab põhjalikku muutmist; arvestades, et teatavad turul tegutsevad sidusrühmad ei näe ühtse koostalitleva Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse süsteemiga liitumises mingit rahalist kasu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjoni poolt kasutusele võetud Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse praegune süsteem ei ole tööle hakanud ja vajab põhjalikku muutmist; arvestades, et teatavad turul tegutsevad sidusrühmad ei näe ühtse koostalitleva Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse süsteemiga liitumises mingit rahalist kasu;

| B. | arvestades, et tulud, mida liikmesriigid maksudest ja aktsiisidest saavad, jäävad naftal põhinevatest kütustest loobumise tõttu tulevikus tõenäoliselt väiksemaks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tulud, mida liikmesriigid maksudest ja aktsiisidest saavad, jäävad naftal põhinevatest kütustest loobumise tõttu tulevikus tõenäoliselt väiksemaks;

| C. | arvestades, et Euroopa transpordis peab ka edaspidi olema üks olulisimaid prioriteete põhimõte „kasutaja/saastaja maksab”; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa transpordis peab ka edaspidi olema üks olulisimaid prioriteete põhimõte „kasutaja/saastaja maksab”;

| D. | arvestades, et lähimas tulevikus hakatakse teemaksu nõudma järjest rohkemates liikmesriikides; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et lähimas tulevikus hakatakse teemaksu nõudma järjest rohkemates liikmesriikides;

| E. | arvestades, et pärast uute elektrooniliste teemaksu kogumise süsteemide rakendamist on piirialadel tulnud mitteresidentidega korduvalt ette probleeme, mille tulemuseks on protestid ning kaebused rahalise kahju ja diskrimineerimise kohta; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et pärast uute elektrooniliste teemaksu kogumise süsteemide rakendamist on piirialadel tulnud mitteresidentidega korduvalt ette probleeme, mille tulemuseks on protestid ning kaebused rahalise kahju ja diskrimineerimise kohta;

| F. | arvestades, et ELi kohus on tagada, et sellisel uuel arengul ei oleks negatiivset mõju piiriülesele reisimisele, piirialade elanike igapäevasele elule ega kaubandusele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi kohus on tagada, et sellisel uuel arengul ei oleks negatiivset mõju piiriülesele reisimisele, piirialade elanike igapäevasele elule ega kaubandusele;

| G. | arvestades, et EL peab soodustama teemaksu kehtestamist viisil, millega ei diskrimineeritaks selliseid teede kasutajaid, kes ei ela maksu kehtestanud riigis; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EL peab soodustama teemaksu kehtestamist viisil, millega ei diskrimineeritaks selliseid teede kasutajaid, kes ei ela maksu kehtestanud riigis;

| H. | arvestades, et tulevikus on lisaks uute teede ehitusele kuluvale rahale vaja rohkem vahendeid eelkõige olemasoleva transporditaristu säilitamiseks ja korrashoiuks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tulevikus on lisaks uute teede ehitusele kuluvale rahale vaja rohkem vahendeid eelkõige olemasoleva transporditaristu säilitamiseks ja korrashoiuks;

| I. | arvestades, et liikmesriikidel peaks olema õigus kehtestada kas vahemaa- või ajapõhine maksusüsteem, kuid võimalikult suures ulatuses tuleks soodustada vahemaapõhiste süsteemide kasutamist, sest need on õiglasemad ja ajapõhistest süsteemidest vähem diskrimineerivad; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et liikmesriikidel peaks olema õigus kehtestada kas vahemaa- või ajapõhine maksusüsteem, kuid võimalikult suures ulatuses tuleks soodustada vahemaapõhiste süsteemide kasutamist, sest need on õiglasemad ja ajapõhistest süsteemidest vähem diskrimineerivad;

| J. | arvestades, et teemaksusüsteemide koostalitluse tehnoloogiad on juba olemas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et teemaksusüsteemide koostalitluse tehnoloogiad on juba olemas;

| K. | arvestades, et Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse suurim probleem ei ole turuga seotud ega tehnilist laadi, vaid see on süsteemi rakendamiseks poliitilise tahte puudumine; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse suurim probleem ei ole turuga seotud ega tehnilist laadi, vaid see on süsteemi rakendamiseks poliitilise tahte puudumine;

Üldine raamistik

| 1. | võtab teadmiseks komisjoni esitatud teabe, mille kohaselt on kaks peamist sidusrühma teemaksu kehtestajad ja Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse osutajad, kuid juhib tähelepanu sellele, et kolmanda sidusrühma moodustavad liiklejad, eelkõige transpordiettevõtted; rõhutab, et erasõidukite kasutajad on potentsiaalsed lõppkasutajad, kes võiksid aidata kiirendada Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse arengut; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks komisjoni esitatud teabe, mille kohaselt on kaks peamist sidusrühma teemaksu kehtestajad ja Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse osutajad, kuid juhib tähelepanu sellele, et kolmanda sidusrühma moodustavad liiklejad, eelkõige transpordiettevõtted; rõhutab, et erasõidukite kasutajad on potentsiaalsed lõppkasutajad, kes võiksid aidata kiirendada Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse arengut;

| 2. | palub komisjonil kaaluda, kuidas tal oleks võimalik neid sidusrühmi oma tegevuse järgmistesse etappidesse kõige tulutoovamalt kaasata; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil kaaluda, kuidas tal oleks võimalik neid sidusrühmi oma tegevuse järgmistesse etappidesse kõige tulutoovamalt kaasata;

| 3. | rõhutab, et kuigi üksikisikute andmete kaitse ja üldine andmekaitse on ülioluline ja kõigi võetavate uute meetmete puhul tuleb järgida ELi andmekaitsealaseid õigusakte ning eelkõige direktiivi 95/46/EÜ, ei tohiks see saada süsteemide koostalitlusel takistuseks; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et kuigi üksikisikute andmete kaitse ja üldine andmekaitse on ülioluline ja kõigi võetavate uute meetmete puhul tuleb järgida ELi andmekaitsealaseid õigusakte ning eelkõige direktiivi 95/46/EÜ, ei tohiks see saada süsteemide koostalitlusel takistuseks;

| 4. | tunnistab, et teeomanikel on õigus nende taristu ja sellega seotud teenuste kasutamise eest õiglast tasu saada; |
| --- | --- |

4.

tunnistab, et teeomanikel on õigus nende taristu ja sellega seotud teenuste kasutamise eest õiglast tasu saada;

Euroopa elektrooniline maksukogumisteenus ei ole praeguseks tööle hakanud ja vajab uut korraldust

| 5. | nõustub komisjoniga, et praegune Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse direktiiv (2004/52/EÜ) ei ole toonud kaasa koostalitleva Euroopa elektroonilise maanteemaksuteenuse oodatud arengut liikmesriikide vahel; on seisukohal, et see on olnud läbikukkumine, ja rõhutab, et eelmainitud eesmärgi saavutamiseks on vaja võtta ulatuslikke meetmeid; |
| --- | --- |

5.

nõustub komisjoniga, et praegune Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse direktiiv (2004/52/EÜ) ei ole toonud kaasa koostalitleva Euroopa elektroonilise maanteemaksuteenuse oodatud arengut liikmesriikide vahel; on seisukohal, et see on olnud läbikukkumine, ja rõhutab, et eelmainitud eesmärgi saavutamiseks on vaja võtta ulatuslikke meetmeid;

| 6. | on seisukohal, et komisjon peaks kaaluma koostalitluse valdkonnas võimalikult kiiresti asjakohaseid seadusandlikke meetmeid, millega kohustada kõiki sidusrühmi Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse projektis edusamme tegema; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et komisjon peaks kaaluma koostalitluse valdkonnas võimalikult kiiresti asjakohaseid seadusandlikke meetmeid, millega kohustada kõiki sidusrühmi Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse projektis edusamme tegema;

| 7. | peab kahetsusväärseks, et liikmesriikide huvi Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse arendamise vastu on olnud tervikuna väike ja et komisjon ei võta rohkem meetmeid ELi õigusaktide jõustamise tagamiseks; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon koostaks ja esitaks stimuleerimiskava, mis ärgitaks ettevõtjaid ja liikmesriike lühendama süsteemi rakendamiseks ettenähtud ajakava; |
| --- | --- |

7.

peab kahetsusväärseks, et liikmesriikide huvi Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse arendamise vastu on olnud tervikuna väike ja et komisjon ei võta rohkem meetmeid ELi õigusaktide jõustamise tagamiseks; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon koostaks ja esitaks stimuleerimiskava, mis ärgitaks ettevõtjaid ja liikmesriike lühendama süsteemi rakendamiseks ettenähtud ajakava;

| 8. | nõustub komisjoniga, et teemaksu elektroonilise kogumise valdkonnas on vaja koostalitlusvõimelist lahendust, kuid on seisukohal, et selleks, et sidusrühmad sellist süsteemi kasutama hakkaksid, on vaja asjakohaseid seadusandlikke meetmeid, sest üksnes koostalitlevast süsteemist saadav tasu ei ole teatavate teemaksusüsteemi seadmete tootjate ja teede käitajate jaoks piisavalt ahvatlev; |
| --- | --- |

8.

nõustub komisjoniga, et teemaksu elektroonilise kogumise valdkonnas on vaja koostalitlusvõimelist lahendust, kuid on seisukohal, et selleks, et sidusrühmad sellist süsteemi kasutama hakkaksid, on vaja asjakohaseid seadusandlikke meetmeid, sest üksnes koostalitlevast süsteemist saadav tasu ei ole teatavate teemaksusüsteemi seadmete tootjate ja teede käitajate jaoks piisavalt ahvatlev;

| 9. | on seisukohal, et komisjoni eelistatud turupõhine lähenemine ei ole andnud tulemusi ning seetõttu on vaja poliitilisi meetmeid, et muuta Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse rakendamine kiiremaks ja see lähitulevikus ellu viia; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et komisjoni eelistatud turupõhine lähenemine ei ole andnud tulemusi ning seetõttu on vaja poliitilisi meetmeid, et muuta Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse rakendamine kiiremaks ja see lähitulevikus ellu viia;

| 10. | on seisukohal, et komisjoni kavatsus jätkata piirkondlike süsteemide soodustamist ei ole rahuldav, kuna see võib tuua kaasa täiendavad viivitused, mis võiks kahjustada teenuse ELi-ülest arendamist; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et komisjoni kavatsus jätkata piirkondlike süsteemide soodustamist ei ole rahuldav, kuna see võib tuua kaasa täiendavad viivitused, mis võiks kahjustada teenuse ELi-ülest arendamist;

| 11. | on seisukohal, et igal juhul peaks ELi lõppeesmärgiks jääma teenuse ELi-ülene arendamine; rõhutab, et kui seda ka tehakse, siis peaks piirkondlike süsteemide arendamine olema üksnes üleminekuetapiks; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et igal juhul peaks ELi lõppeesmärgiks jääma teenuse ELi-ülene arendamine; rõhutab, et kui seda ka tehakse, siis peaks piirkondlike süsteemide arendamine olema üksnes üleminekuetapiks;

| 12. | on seisukohal, et vaja on ulatuslikumaid meetmeid, ning nõuab tungivalt, et komisjon võtaks esiteks karme meetmeid nende liikmesriikide suhtes, kes ELi õigusakte õigesti ei rakenda, ning vaataks teiseks viivitamata läbi kõik selleteemalised kättesaadavad uurimused, et panna selge alus erinevatele tegutsemisvõimalustele nii keskpikas kui pikas perspektiivis, kaasa arvatud selliste tehnoloogiate kasutamine teemaksu kogumiseks nagu GPS/GNSS, et vältida ja vähendada füüsilistest tõketest tulenevaid liiklusummikuid, ning nõuab tungivalt, et komisjon esitaks nimetatud ülevaate 2013. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et vaja on ulatuslikumaid meetmeid, ning nõuab tungivalt, et komisjon võtaks esiteks karme meetmeid nende liikmesriikide suhtes, kes ELi õigusakte õigesti ei rakenda, ning vaataks teiseks viivitamata läbi kõik selleteemalised kättesaadavad uurimused, et panna selge alus erinevatele tegutsemisvõimalustele nii keskpikas kui pikas perspektiivis, kaasa arvatud selliste tehnoloogiate kasutamine teemaksu kogumiseks nagu GPS/GNSS, et vältida ja vähendada füüsilistest tõketest tulenevaid liiklusummikuid, ning nõuab tungivalt, et komisjon esitaks nimetatud ülevaate 2013. aasta lõpuks;

| 13. | on seisukohal, et komisjon peaks viima läbi uuringu finantsaspektide ja -tingimuste kohta, millega muuta Euroopa elektrooniline maksukogumisteenus tegelikuks toimivaks; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et komisjon peaks viima läbi uuringu finantsaspektide ja -tingimuste kohta, millega muuta Euroopa elektrooniline maksukogumisteenus tegelikuks toimivaks;

| 14. | on seisukohal, et koostalitlusvõimet käsitlev direktiiv (2004/52/EÜ) tagab piisava reguleeriva raamistiku eri maksusüsteemide samaaegseks kasutamiseks, võimaldades liikmesriikidel sõltuvalt nende teedevõrgustiku iseloomust valida eri tehnoloogiate vahel; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et koostalitlusvõimet käsitlev direktiiv (2004/52/EÜ) tagab piisava reguleeriva raamistiku eri maksusüsteemide samaaegseks kasutamiseks, võimaldades liikmesriikidel sõltuvalt nende teedevõrgustiku iseloomust valida eri tehnoloogiate vahel;

| 15. | on seisukohal, et sõltumata valitavast süsteemist peaks komisjon hoolikalt tagama, et tarbijad oleksid kogu aeg kursis, kui suur on elektroonilise seadme või kiibil põhineva süsteemi kaudu võetav teemaks; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et sõltumata valitavast süsteemist peaks komisjon hoolikalt tagama, et tarbijad oleksid kogu aeg kursis, kui suur on elektroonilise seadme või kiibil põhineva süsteemi kaudu võetav teemaks;

| 16. | nõuab, et teenuse arendamisel võetaks alati arvesse läbi paljude riikide sõitvate ning eelkõige liidu äärealadel paiknevatesse liikmesriikidesse või neist välja sõitvate elukutseliste ja muude juhtide konkreetseid vajadusi; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et teenuse arendamisel võetaks alati arvesse läbi paljude riikide sõitvate ning eelkõige liidu äärealadel paiknevatesse liikmesriikidesse või neist välja sõitvate elukutseliste ja muude juhtide konkreetseid vajadusi;

| 17. | kutsub komisjoni üles pakkuma üleeuroopalisi transpordivõrke käsitlevates tööprogrammides võimalust selliste projektide rahastamiseks, mis võiksid aidata kiirendada Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse rakendamist; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni üles pakkuma üleeuroopalisi transpordivõrke käsitlevates tööprogrammides võimalust selliste projektide rahastamiseks, mis võiksid aidata kiirendada Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse rakendamist;

| 18. | on seisukohal, et turunõudlusel põhinev lähenemine ei ole andnud oodatud tulemusi ning et on vaja analüüsida vigu, mis on viinud sellise olukorrani; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et turunõudlusel põhinev lähenemine ei ole andnud oodatud tulemusi ning et on vaja analüüsida vigu, mis on viinud sellise olukorrani;

| 19. | on seisukohal, et ettevõtjad, eriti maksukogumisteenuse osutajad, teede käitajad ning elektrooniliste kiipide ja muude asjaomaste seadmete tootjad, ei ole Euroopa elektroonilisest maksukogumisteenusest huvitatud, ning et võib olla vaja määrust, mis sunniks sidusrühmi kokku tulema; on seisukohal, et komisjon peaks rakendama toetavaid meetmeid, et leida lõppkasutaja jaoks tõhus lahendus teemaksu kogumiseks, mida on vaja eelkõige seetõttu, et tulevikus hakatakse teemaksu kogumist laialdasemalt kasutama; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et ettevõtjad, eriti maksukogumisteenuse osutajad, teede käitajad ning elektrooniliste kiipide ja muude asjaomaste seadmete tootjad, ei ole Euroopa elektroonilisest maksukogumisteenusest huvitatud, ning et võib olla vaja määrust, mis sunniks sidusrühmi kokku tulema; on seisukohal, et komisjon peaks rakendama toetavaid meetmeid, et leida lõppkasutaja jaoks tõhus lahendus teemaksu kogumiseks, mida on vaja eelkõige seetõttu, et tulevikus hakatakse teemaksu kogumist laialdasemalt kasutama;

| 20. | palub komisjonil viia praeguste liikmesriikidevahelise tehnilise ja lepingulise koostalitusvõimega seotud projektide alusel läbi üksikasjalik hindamine ning vajadusel pakkuda välja uued, parimatel tavadel põhinevad meetmed; |
| --- | --- |

20.

palub komisjonil viia praeguste liikmesriikidevahelise tehnilise ja lepingulise koostalitusvõimega seotud projektide alusel läbi üksikasjalik hindamine ning vajadusel pakkuda välja uued, parimatel tavadel põhinevad meetmed;

| 21. | nõustub komisjoniga, et tehnoloogia koostalitlevate süsteemide jaoks on juba olemas; |
| --- | --- |

21.

nõustub komisjoniga, et tehnoloogia koostalitlevate süsteemide jaoks on juba olemas;

| 22. | juhib tähelepanu sellele, et mitmed liikmesriigid soovivad lähiaastatel rakendada maksusüsteeme või siis pikendada olemasolevaid kontsessioone; kutsub komisjoni üles kandma hoolt selle eest, et need süsteemid täidaksid koostalitlusvõime nõudeid, ning tagama, et maksusüsteemide rakendamine ei diskrimineeriks mingilgi viisil mitteresidente, luues takistusi vaba liikumise põhimõtte rakendamisele; |
| --- | --- |

22.

juhib tähelepanu sellele, et mitmed liikmesriigid soovivad lähiaastatel rakendada maksusüsteeme või siis pikendada olemasolevaid kontsessioone; kutsub komisjoni üles kandma hoolt selle eest, et need süsteemid täidaksid koostalitlusvõime nõudeid, ning tagama, et maksusüsteemide rakendamine ei diskrimineeriks mingilgi viisil mitteresidente, luues takistusi vaba liikumise põhimõtte rakendamisele;

| 23. | kutsub liikmesriike ja maksustatavate teede käitajaid üles tegema tihedat koostööd naaberriikidega ning pakkuma kogu vajalikku toetust, et rakendada teemaksu kogumise süsteemid, luua võimalused teemaksu maksmiseks ja kogumiseks ning teavitada kasutajaid hindadest, kasutamise tingimustest, korrast jne; |
| --- | --- |

23.

kutsub liikmesriike ja maksustatavate teede käitajaid üles tegema tihedat koostööd naaberriikidega ning pakkuma kogu vajalikku toetust, et rakendada teemaksu kogumise süsteemid, luua võimalused teemaksu maksmiseks ja kogumiseks ning teavitada kasutajaid hindadest, kasutamise tingimustest, korrast jne;

| 24. | nõuab, et nõuete täitmatajätmise korral algatataks rikkumismenetlused; |
| --- | --- |

24.

nõuab, et nõuete täitmatajätmise korral algatataks rikkumismenetlused;

Teede kasutamise maksustamine: teemaksukleebised, teemaksu kogumine, koostalitlusvõime ja andmekaitse

| 25. | rõhutab, et teemaksude kehtestamine või mittekehtestamine ja kehtestatava teemaksu suurus on liikmesriikide otsustada ning et liikmesriikidel peaks olema lõplik sõnaõigus teemaksust laekunud tulu kasutamise osas; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et teemaksude kehtestamine või mittekehtestamine ja kehtestatava teemaksu suurus on liikmesriikide otsustada ning et liikmesriikidel peaks olema lõplik sõnaõigus teemaksust laekunud tulu kasutamise osas;

| 26. | palub liikmesriikidel jätkata transpordivõrkude ajakohastamist, et muuta need võimalikult jätkusuutlikuks, tõhusaks, keskkonnasäästlikuks ja turvaliseks, eraldades teemaksust laekunud tulud nende eesmärkide jaoks; |
| --- | --- |

26.

palub liikmesriikidel jätkata transpordivõrkude ajakohastamist, et muuta need võimalikult jätkusuutlikuks, tõhusaks, keskkonnasäästlikuks ja turvaliseks, eraldades teemaksust laekunud tulud nende eesmärkide jaoks;

| 27. | märgib, et liikmesriikides töötatakse praegu välja kavasid uute sõidukikategooriate, sh erakasutuses olevate väikeautode maksustamiseks, mis avaldab komisjonile veelgi enam survet kooskõlastatud koostalitleva teemaksu kogumise süsteemi kasutuselevõtmiseks; |
| --- | --- |

27.

märgib, et liikmesriikides töötatakse praegu välja kavasid uute sõidukikategooriate, sh erakasutuses olevate väikeautode maksustamiseks, mis avaldab komisjonile veelgi enam survet kooskõlastatud koostalitleva teemaksu kogumise süsteemi kasutuselevõtmiseks;

| 28. | märgib, et teemaksu võrdsem kohaldamine kõikide sõidukiliikide suhtes, lähtudes põhimõttest „kasutaja maksab”, on samm õiges suunas; |
| --- | --- |

28.

märgib, et teemaksu võrdsem kohaldamine kõikide sõidukiliikide suhtes, lähtudes põhimõttest „kasutaja maksab”, on samm õiges suunas;

| 29. | kutsub liikmesriike üles võtma riiklike teemaksusüsteemide loomisel arvesse piirialade elanike eriolukorda; rõhutab, et riiklikud teemaksusüsteemid ei tohi mitte mingil moel olla diskrimineerivad; |
| --- | --- |

29.

kutsub liikmesriike üles võtma riiklike teemaksusüsteemide loomisel arvesse piirialade elanike eriolukorda; rõhutab, et riiklikud teemaksusüsteemid ei tohi mitte mingil moel olla diskrimineerivad;

| 30. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid teemaksusüsteemide kavasid välja töötades arvesse piirialade eriolukorda, et minimeerida nende süsteemide mõju piirialade elanikele; |
| --- | --- |

30.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid teemaksusüsteemide kavasid välja töötades arvesse piirialade eriolukorda, et minimeerida nende süsteemide mõju piirialade elanikele;

| 31. | on seisukohal, et kuigi maksude kehtestamine on liikmesriikide pädevuses, peaks EL soodustama teemaksukleebise süsteemide asemel vahemaapõhiseid süsteeme, sest need on palju õiglasemad ja mittediskrimineerivad, arvestades, et teemaksukleebise süsteemiga on tõhususe ja diskrimineerimise tõttu probleeme tekkinud ja sellist süsteemi tuleks igal võimalusel vältida; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et kuigi maksude kehtestamine on liikmesriikide pädevuses, peaks EL soodustama teemaksukleebise süsteemide asemel vahemaapõhiseid süsteeme, sest need on palju õiglasemad ja mittediskrimineerivad, arvestades, et teemaksukleebise süsteemiga on tõhususe ja diskrimineerimise tõttu probleeme tekkinud ja sellist süsteemi tuleks igal võimalusel vältida;

| 32. | on veendunud, et komisjon peab ajapõhiste süsteemide puhul kehtestama kohustuse pakkuda liiklejatele erinevatel proportsionaalsetel teenustasude struktuuridel põhinevaid tellimuspõhiseid teemaksukleebiseid, nagu päeva, nädala, kuu ja aasta pikkuse kestusega kleebis koos võimalusega osta kleebis kuni 30 päeva ette, ning tuua selgelt välja halduslõivuna makstav summa ning et komisjon peaks pooldama ajapõhiste süsteemide asemel vahemaapõhiste süsteemide laialdasemat kasutamist; |
| --- | --- |

32.

on veendunud, et komisjon peab ajapõhiste süsteemide puhul kehtestama kohustuse pakkuda liiklejatele erinevatel proportsionaalsetel teenustasude struktuuridel põhinevaid tellimuspõhiseid teemaksukleebiseid, nagu päeva, nädala, kuu ja aasta pikkuse kestusega kleebis koos võimalusega osta kleebis kuni 30 päeva ette, ning tuua selgelt välja halduslõivuna makstav summa ning et komisjon peaks pooldama ajapõhiste süsteemide asemel vahemaapõhiste süsteemide laialdasemat kasutamist;

| 33. | on seisukohal, et kui võetakse kasutusele uus maksukogumissüsteem, millega kaasneb operatsioonisüsteemide ühiskasutus ning klientide ja nende liikumist puudutavate andmete vahetus, tuleb rangelt järgida ELi andmekaitsealaseid õigusakte ning et inimeste eraelu puutumatuse kaitsmiseks tuleks andmed anonüümseks muuta; suhtub andmekaitsesse pragmaatiliselt ja usub, et kui vajalikud turvameetmed on võetud, ei tohiks andmekaitse koostalitlusele takistuseks saada; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et kui võetakse kasutusele uus maksukogumissüsteem, millega kaasneb operatsioonisüsteemide ühiskasutus ning klientide ja nende liikumist puudutavate andmete vahetus, tuleb rangelt järgida ELi andmekaitsealaseid õigusakte ning et inimeste eraelu puutumatuse kaitsmiseks tuleks andmed anonüümseks muuta; suhtub andmekaitsesse pragmaatiliselt ja usub, et kui vajalikud turvameetmed on võetud, ei tohiks andmekaitse koostalitlusele takistuseks saada;

| 34. | nõuab tungivalt, et komisjon kohustaks teemaksukleebise süsteeme kasutavaid liikmesriike oluliselt lihtsustama teemaksukleebiste müüki ja juurdepääsu teabele ning kasutama võrgumakseteenust, mis võimaldab klientidel teenuse eest ette maksta igaühele ligipääsetava liidese kaudu, mis on kooskõlas universaalse disaini nõuetega; |
| --- | --- |

34.

nõuab tungivalt, et komisjon kohustaks teemaksukleebise süsteeme kasutavaid liikmesriike oluliselt lihtsustama teemaksukleebiste müüki ja juurdepääsu teabele ning kasutama võrgumakseteenust, mis võimaldab klientidel teenuse eest ette maksta igaühele ligipääsetava liidese kaudu, mis on kooskõlas universaalse disaini nõuetega;

| 35. | nõuab tungivalt, et komisjon tagaks kiibi ja teemaksukleebise süsteemide puhul võimaluse maksta ka mobiiltelefoniga; |
| --- | --- |

35.

nõuab tungivalt, et komisjon tagaks kiibi ja teemaksukleebise süsteemide puhul võimaluse maksta ka mobiiltelefoniga;

| 36. | rõhutab, on sõidukijuhte tuleb piisava ja selgelt nähtava märgistuse abil eelnevalt teavitada, kui palju neil maksta tuleb; rõhutab ühtlasi, et ka trahve ja muid karistusi puudutav teave peaks olema selgelt kirjas ja lihtsasti kättesaadav; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, on sõidukijuhte tuleb piisava ja selgelt nähtava märgistuse abil eelnevalt teavitada, kui palju neil maksta tuleb; rõhutab ühtlasi, et ka trahve ja muid karistusi puudutav teave peaks olema selgelt kirjas ja lihtsasti kättesaadav;

| 37. | mõistab transpordiettevõtete ja VKEde vajadusi ning kasu, mida nad tänu Euroopa elektroonilisele maksukogumisteenusele saaksid, et viia kaupu turule kõige konkurentsivõimelisema hinnaga; |
| --- | --- |

37.

mõistab transpordiettevõtete ja VKEde vajadusi ning kasu, mida nad tänu Euroopa elektroonilisele maksukogumisteenusele saaksid, et viia kaupu turule kõige konkurentsivõimelisema hinnaga;

| 38. | märgib nende ettevõtete ja VKEde olulist panust majanduskasvu ja töökohtade loomisse Euroopas ning peab sellest tulenevalt hädavajalikuks mitte kehtestada neile tarbetuid täiendavaid makse, vaid kohaldada selle asemel kõikide sõidukikategooriate suhtes põhimõtet „kasutaja maksab”; |
| --- | --- |

38.

märgib nende ettevõtete ja VKEde olulist panust majanduskasvu ja töökohtade loomisse Euroopas ning peab sellest tulenevalt hädavajalikuks mitte kehtestada neile tarbetuid täiendavaid makse, vaid kohaldada selle asemel kõikide sõidukikategooriate suhtes põhimõtet „kasutaja maksab”;

| 39. | soovitab komisjonil võtta karme meetmeid nende suhtes, kes praeguse koostalitlusvõimet käsitleva direktiivi alusel koostööd ei tee, hinnates samal ajal vajadust avaldada ettepanek võtta vastu uus õigusakt Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse ja teemaksu kogumise süsteemide koostalitlusvõime kohta; |
| --- | --- |

39.

soovitab komisjonil võtta karme meetmeid nende suhtes, kes praeguse koostalitlusvõimet käsitleva direktiivi alusel koostööd ei tee, hinnates samal ajal vajadust avaldada ettepanek võtta vastu uus õigusakt Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse ja teemaksu kogumise süsteemide koostalitlusvõime kohta;

o

o o

| 40. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

40.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 12. juuni 2013

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/68 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/68

---

P7_TA(2013)0266

Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta resolutsioon komisjoni teatise „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020” kohta (2013/2607(RSP))

(2016/C 065/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 5, 6, 9, 14, 147, 148, 149, 151 ja 153, ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 24, 25, 26, 29, 33, 34, 35 ja 36, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 5, 6, 9, 14, 147, 148, 149, 151 ja 153, ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 24, 25, 26, 29, 33, 34, 35 ja 36,

| — | võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta teatist „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020” (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta teatist „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020” (COM(2013)0083),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta soovitust pealkirjaga „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist” (2013/112/EL) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta soovitust pealkirjaga „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist” (2013/112/EL) (1),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 20. veebruari 2013. aasta töödokumenti „Demograafiliste ja sotsiaalsete suundumuste näitajad. Sotsiaalpoliitika panus kaasatusse, tööhõivesse ja majandusse” (SWD(2013)0038), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 20. veebruari 2013. aasta töödokumenti „Demograafiliste ja sotsiaalsete suundumuste näitajad. Sotsiaalpoliitika panus kaasatusse, tööhõivesse ja majandusse” (SWD(2013)0038),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 20. veebruari 2013. aasta töödokumenti „Aruanne Euroopa Komisjoni 2008. aasta soovituse (tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta) rakendamise kohta liikmesriikides. Sotsiaalsete investeeringute käsitluse väljatöötamine” SWD(2013)0039, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 20. veebruari 2013. aasta töödokumenti „Aruanne Euroopa Komisjoni 2008. aasta soovituse (tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta) rakendamise kohta liikmesriikides. Sotsiaalsete investeeringute käsitluse väljatöötamine” SWD(2013)0039,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 20. veebruari 2013. aasta töödokumenti „Kolmas kahe aasta järel esitatav aruanne sotsiaalvaldkonna üldhuviteenuste kohta” (SWD(2013)0040), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 20. veebruari 2013. aasta töödokumenti „Kolmas kahe aasta järel esitatav aruanne sotsiaalvaldkonna üldhuviteenuste kohta” (SWD(2013)0040),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 20. veebruari 2013. aasta töödokumenti „Pikaajaline hooldus vananevates ühiskondades – probleemid ja poliitikavalikud” (SWD(2013)0041), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 20. veebruari 2013. aasta töödokumenti „Pikaajaline hooldus vananevates ühiskondades – probleemid ja poliitikavalikud” (SWD(2013)0041),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 20. veebruari 2013. aasta töödokumenti „Kodutuse vastu võitlemine Euroopa Liidus” (SWD(2013)0042), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 20. veebruari 2013. aasta töödokumenti „Kodutuse vastu võitlemine Euroopa Liidus” (SWD(2013)0042),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 20. veebruari 2013. aasta töödokumenti „Investeerimine tervisesse” (SWD(2013)0043), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 20. veebruari 2013. aasta töödokumenti „Investeerimine tervisesse” (SWD(2013)0043),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 20. veebruari 2013. aasta töödokumenti „Sotsiaalsed investeeringud Euroopa Sotsiaalfondi kaudu” (SWD(2013)0044), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 20. veebruari 2013. aasta töödokumenti „Sotsiaalsed investeeringud Euroopa Sotsiaalfondi kaudu” (SWD(2013)0044),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2012. aasta teatist 2013. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (COM(2012)0750) ja sellele lisatud ühise tööhõivearuande projekti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2012. aasta teatist 2013. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (COM(2012)0750) ja sellele lisatud ühise tööhõivearuande projekti,

| — | võttes arvesse oma 7. veebruari 2013. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ning tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2013. aasta majanduskasvu analüüsis (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. veebruari 2013. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ning tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2013. aasta majanduskasvu analüüsis (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. aprilli 2012. aasta teatist „Töövõimalusterohke majanduse taastumine” (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. aprilli 2012. aasta teatist „Töövõimalusterohke majanduse taastumine” (COM(2012)0173),

| — | võttes arvesse suuliselt vastatavat küsimust komisjonile ja sellega seotud Euroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni töövõimalusterohke majanduse taastumise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse suuliselt vastatavat küsimust komisjonile ja sellega seotud Euroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni töövõimalusterohke majanduse taastumise kohta (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2010. aasta teatist „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava. Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse” (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2010. aasta teatist „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava. Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse” (COM(2010)0682),

| — | võttes arvesse oma 26. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni uute oskuste ja töökohtade tegevuskava kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni uute oskuste ja töökohtade tegevuskava kohta (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2010. aasta teatist „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik” (COM(2010)0758) ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust selle kohta (5) ning Euroopa Parlamendi 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni sellel teemal (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2010. aasta teatist „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik” (COM(2010)0758) ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust selle kohta (5) ning Euroopa Parlamendi 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni sellel teemal (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. detsembri 2011. aasta teatist „Noortele pakutavate võimaluste algatus” (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. detsembri 2011. aasta teatist „Noortele pakutavate võimaluste algatus” (COM(2011)0933),

| — | võttes arvesse suuliselt vastatavat küsimust komisjonile ja sellega seotud Euroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsiooni noortele pakutavate võimaluste algatuse kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse suuliselt vastatavat küsimust komisjonile ja sellega seotud Euroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsiooni noortele pakutavate võimaluste algatuse kohta (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. detsembri 2012. aasta teatist „Noorte tööhõive suurendamine” (COM(2012)0727), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. detsembri 2012. aasta teatist „Noorte tööhõive suurendamine” (COM(2012)0727),

| — | võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni tööhõivevõimaluste arendamise kohta uue säästva majanduse raames (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni tööhõivevõimaluste arendamise kohta uue säästva majanduse raames (8),

| — | võttes arvesse nõukogu poolt 7. märtsil 2011. aastal vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu poolt 7. märtsil 2011. aastal vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta teatist, milles käsitletakse komisjoni soovitust tööturult tõrjutud isikute aktiivsema kaasamise kohta (COM(2008)0639), ja oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni samal teemal (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta teatist, milles käsitletakse komisjoni soovitust tööturult tõrjutud isikute aktiivsema kaasamise kohta (COM(2008)0639), ja oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni samal teemal (9),

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni rändajate integreerimise, selle mõju kohta tööturule ja sotsiaalkindlustuse koordineerimise välispoliitilise mõõtme kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni rändajate integreerimise, selle mõju kohta tööturule ja sotsiaalkindlustuse koordineerimise välispoliitilise mõõtme kohta (10),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste tuleviku kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste tuleviku kohta (11),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2008. aasta teatist „Uus sotsiaalmeetmete kava: võimalused, juurdepääs ja solidaarsus 21. sajandi Euroopas” (COM(2008)0412) ning oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni samal teemal (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2008. aasta teatist „Uus sotsiaalmeetmete kava: võimalused, juurdepääs ja solidaarsus 21. sajandi Euroopas” (COM(2008)0412) ning oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni samal teemal (12),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Riikide rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus majanduse elavnemise kontekstis” (COM(2009)0545) ja oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni samal teemal (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Riikide rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus majanduse elavnemise kontekstis” (COM(2009)0545) ja oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni samal teemal (13),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. märtsi 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 ((COM(2011)0607/2 – 2011/0268(COD)) ning oma 20. augusti 2012. aasta seadusandliku resolutsiooni projekti samal teemal (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. märtsi 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 ((COM(2011)0607/2 – 2011/0268(COD)) ning oma 20. augusti 2012. aasta seadusandliku resolutsiooni projekti samal teemal (14),

| — | võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni sotsiaalettevõtluse algatuse ning sotsiaalmajanduse ja sotsiaalse innovatsiooni keskmes olevate sotsiaalettevõtete edendamisele suunatud majanduskeskkonna loomise kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni sotsiaalettevõtluse algatuse ning sotsiaalmajanduse ja sotsiaalse innovatsiooni keskmes olevate sotsiaalettevõtete edendamisele suunatud majanduskeskkonna loomise kohta (15),

| — | võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ettevõtja sotsiaalse vastutuse, ühiskonna huvide edendamise ning suuna kohta säästvale ja kaasavale taastumisele (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ettevõtja sotsiaalse vastutuse, ühiskonna huvide edendamise ning suuna kohta säästvale ja kaasavale taastumisele (16),

| — | võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni sotsiaalinvesteeringute kokkuleppe kohta vastuseks kriisile (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni sotsiaalinvesteeringute kokkuleppe kohta vastuseks kriisile (17),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. veebruari 2012. aasta teatist „Piisava, kindla ja jätkusuutliku pensioni tagamise tegevuskava” (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. veebruari 2012. aasta teatist „Piisava, kindla ja jätkusuutliku pensioni tagamise tegevuskava” (COM(2012)0055),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni nr 117 sotsiaalpoliitika põhieesmärkide ja standardite kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni nr 117 sotsiaalpoliitika põhieesmärkide ja standardite kohta,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni soovitust nr 202 sotsiaalkaitse riikliku alammäära kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni soovitust nr 202 sotsiaalkaitse riikliku alammäära kohta,

| — | võttes arvesse suuliselt vastatavat küsimust komisjonile teatise „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020” kohta (O-000057/2013 – B7-0207/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse suuliselt vastatavat küsimust komisjonile teatise „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020” kohta (O-000057/2013 – B7-0207/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et paljudes liikmesriikides on eelarve konsolideerimise meetmed toonud kaasa lühiajaliste kulutustega seotud eesmärkide eelistamise selle asemel, et investeerida jätkusuutlikku arengusse, tööhõivesse, sotsiaalsesse sidususse ja konkurentsivõimesse, mis oleks vajalik strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paljudes liikmesriikides on eelarve konsolideerimise meetmed toonud kaasa lühiajaliste kulutustega seotud eesmärkide eelistamise selle asemel, et investeerida jätkusuutlikku arengusse, tööhõivesse, sotsiaalsesse sidususse ja konkurentsivõimesse, mis oleks vajalik strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks;

| B. | arvestades, et Euroopat ja eelkõige euroala riike tabanud võlakriisiga on kaasnenud tõsine majanduslangus, millel on negatiivsed tagajärjed enamiku liikmesriikide jaoks, kuna suureneb tööpuudus, vaesuse määr ja sotsiaalne tõrjutus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopat ja eelkõige euroala riike tabanud võlakriisiga on kaasnenud tõsine majanduslangus, millel on negatiivsed tagajärjed enamiku liikmesriikide jaoks, kuna suureneb tööpuudus, vaesuse määr ja sotsiaalne tõrjutus;

| C. | arvestades, et kriis on veelgi selgemalt välja toonud liikmesriikide majanduse omavahelise seotuse ning liikmesriikide oluliselt erineva suutlikkuse lahendada tööturu- ja sotsiaalprobleeme; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kriis on veelgi selgemalt välja toonud liikmesriikide majanduse omavahelise seotuse ning liikmesriikide oluliselt erineva suutlikkuse lahendada tööturu- ja sotsiaalprobleeme;

| D. | arvestades, et kriisi ja demograafiliste muutuste tõttu on liikmesriikide jaoks ülimalt oluline suurendada sotsiaalsete kulutuste tõhusust ning kavandada oma sotsiaalkaitsesüsteemide võimalikud reformid seda eesmärki järgides; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kriisi ja demograafiliste muutuste tõttu on liikmesriikide jaoks ülimalt oluline suurendada sotsiaalsete kulutuste tõhusust ning kavandada oma sotsiaalkaitsesüsteemide võimalikud reformid seda eesmärki järgides;

| E. | arvestades, et riigi tasandi sotsiaalpartnerid võivad täita olulist rolli sotsiaalkindlustussüsteemide rahastamises ja toimimises; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et riigi tasandi sotsiaalpartnerid võivad täita olulist rolli sotsiaalkindlustussüsteemide rahastamises ja toimimises;

| F. | arvestades, et hästi suunatud ja tõhusad sotsiaalsed investeeringud aitavad stabiliseerida majandust, parandada tööhõivet ja edendada töötajate oskusi, suurendades sellega ELi konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et hästi suunatud ja tõhusad sotsiaalsed investeeringud aitavad stabiliseerida majandust, parandada tööhõivet ja edendada töötajate oskusi, suurendades sellega ELi konkurentsivõimet;

| G. | arvestades, et kuna vabad töökohad eeldavad üha rohkem oskusi ja ka tulevikus on töökohti rohkem neis jätkusuutliku majanduse ja ühiskonnaga kohandatud sektorites, mis nõuavad oskusteadmisi, on vaja piisavaid investeeringuid haridusse ja koolitusprogrammidesse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kuna vabad töökohad eeldavad üha rohkem oskusi ja ka tulevikus on töökohti rohkem neis jätkusuutliku majanduse ja ühiskonnaga kohandatud sektorites, mis nõuavad oskusteadmisi, on vaja piisavaid investeeringuid haridusse ja koolitusprogrammidesse;

| H. | arvestades, et ELi majapidamiste keskmine sissetulek väheneb ning paljudes liikmesriikides on kasvamas tööpuudus, vaesus ja sotsiaalne tõrjutus, k.a töötavate inimeste vaesus, ja ühiskonna polariseerumine; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi majapidamiste keskmine sissetulek väheneb ning paljudes liikmesriikides on kasvamas tööpuudus, vaesus ja sotsiaalne tõrjutus, k.a töötavate inimeste vaesus, ja ühiskonna polariseerumine;

| I. | arvestades, et 10,5 % tööealisest elanikkonnast on praegu ilma tööta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 10,5 % tööealisest elanikkonnast on praegu ilma tööta;

| J. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu 30. jaanuari 2012. aasta avalduses märgiti: „Majanduskasv ja tööhõive taastuvad üksnes siis, kui me jätkame püsivat ja laiaulatuslikku lähenemisviisi, kombineerides eelarve aruka konsolideerimise, millega säilitatakse investeerimine tulevasse majanduskasvu, usaldusväärse makromajanduspoliitika ning aktiivse tööhõivestrateegia, millega hoitakse alal sotsiaalne ühtekuuluvus”; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu 30. jaanuari 2012. aasta avalduses märgiti: „Majanduskasv ja tööhõive taastuvad üksnes siis, kui me jätkame püsivat ja laiaulatuslikku lähenemisviisi, kombineerides eelarve aruka konsolideerimise, millega säilitatakse investeerimine tulevasse majanduskasvu, usaldusväärse makromajanduspoliitika ning aktiivse tööhõivestrateegia, millega hoitakse alal sotsiaalne ühtekuuluvus”;

| K. | arvestades, et majandusliku stagnatsiooni ja valitsemissektori püsiva võlakriisi mõjud koos demograafiliste muutustega loovad sotsiaalhoolekandesüsteemide ja vajaliku sotsiaalkindlustuse, sh kohustuslike ja vabatahtlike sotsiaalkindlustusskeemide jaoks keerulise olukorra; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et majandusliku stagnatsiooni ja valitsemissektori püsiva võlakriisi mõjud koos demograafiliste muutustega loovad sotsiaalhoolekandesüsteemide ja vajaliku sotsiaalkindlustuse, sh kohustuslike ja vabatahtlike sotsiaalkindlustusskeemide jaoks keerulise olukorra;

| L. | arvestades, et 22,8 % ELi noortest on praegu töötud ning mõnes liikmesriigis ületab noorte töötuse määr 50 %; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 22,8 % ELi noortest on praegu töötud ning mõnes liikmesriigis ületab noorte töötuse määr 50 %;

| M. | arvestades, et 8,3 miljonit alla 25-aastast eurooplast ei tööta, ei omanda haridust ega kutset; arvestades, et see arv üha kasvab, luues nn kadunud põlvkonna ohu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 8,3 miljonit alla 25-aastast eurooplast ei tööta, ei omanda haridust ega kutset; arvestades, et see arv üha kasvab, luues nn kadunud põlvkonna ohu;

| N. | arvestades, et sisserändaja taustaga noortel on suurem oht lahkuda haridus- ja koolitussüsteemist ilma keskharidust omandamata; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et sisserändaja taustaga noortel on suurem oht lahkuda haridus- ja koolitussüsteemist ilma keskharidust omandamata;

| O. | arvestades, et 27 % lastest elab vaesusriskis või sotsiaalse tõrjutuse ohus, kusjuures kogu ELi elanikkonna puhul on see keskmiselt 24 % (18); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 27 % lastest elab vaesusriskis või sotsiaalse tõrjutuse ohus, kusjuures kogu ELi elanikkonna puhul on see keskmiselt 24 % (18);

| P. | arvestades, et 8 % ELi kodanikest elab suure materiaalse puuduse tingimustes ega saa endale lubada paljutki tarvilikku, mida peetakse Euroopas inimväärse elu jaoks hädavajalikuks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 8 % ELi kodanikest elab suure materiaalse puuduse tingimustes ega saa endale lubada paljutki tarvilikku, mida peetakse Euroopas inimväärse elu jaoks hädavajalikuks;

| Q. | arvestades, et 15 % lastest jätab kooli pooleli ilma keskharidust omandamata ning 10 % ELi kodanikest elab töötute leibkondades; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 15 % lastest jätab kooli pooleli ilma keskharidust omandamata ning 10 % ELi kodanikest elab töötute leibkondades;

| R. | arvestades, et sotsiaalkaitsekomitee on hoiatanud, et paljudes liikmesriikides need arvud jätkuvalt kasvavad, osaliselt eelarve konsolideerimise meetmete tulemusena; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et sotsiaalkaitsekomitee on hoiatanud, et paljudes liikmesriikides need arvud jätkuvalt kasvavad, osaliselt eelarve konsolideerimise meetmete tulemusena;

| S. | arvestades, et finants-, majandus- ja sotsiaalkriis on kõige rängemalt mõjutanud kõige haavatavamaid elanikkonnarühmi, nagu eakad ja puuetega inimesed; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et finants-, majandus- ja sotsiaalkriis on kõige rängemalt mõjutanud kõige haavatavamaid elanikkonnarühmi, nagu eakad ja puuetega inimesed;

| T. | arvestades, et sotsiaalpoliitika kuulub esmajoones liikmesriikide pädevusse ning ELi roll on toetada, abistada ja täiendada nende tegevust; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et sotsiaalpoliitika kuulub esmajoones liikmesriikide pädevusse ning ELi roll on toetada, abistada ja täiendada nende tegevust;

| U. | arvestades, et inimväärne töö on tõeline kaitse vaesuse eest; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et inimväärne töö on tõeline kaitse vaesuse eest;

| V. | arvestades, et aktiivne tööturupoliitika ja aktiveerimisstrateegiad on peamine viis, kuidas aidata töötutel inimväärset tööd leida; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et aktiivne tööturupoliitika ja aktiveerimisstrateegiad on peamine viis, kuidas aidata töötutel inimväärset tööd leida;

| W. | arvestades, et inimväärset tööd otsivate inimeste asjakohane individuaalne juhendamine võib nende eduvõimalusi suurendada; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et inimväärset tööd otsivate inimeste asjakohane individuaalne juhendamine võib nende eduvõimalusi suurendada;

| X. | arvestades, et kokkuhoiumeetmed, sh avalike teenuste ja sotsiaalhoolekande eelarve kärped, ei tohi halvendada kõige ebasoodsamas olukorras olevate inimeste olukorda ega seada inimesi asjatult töökaotuse ohtu; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et kokkuhoiumeetmed, sh avalike teenuste ja sotsiaalhoolekande eelarve kärped, ei tohi halvendada kõige ebasoodsamas olukorras olevate inimeste olukorda ega seada inimesi asjatult töökaotuse ohtu;

| Y. | arvestades, et kokkuhoiumeetmed ei tohi ohtu seada tervishoiuteenuste ja pikaajalise hoolduse kättesaadavust, juurdepääsetavust ja mõistlikku hinda ega suurendada tervisealast ebavõrdsust; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et kokkuhoiumeetmed ei tohi ohtu seada tervishoiuteenuste ja pikaajalise hoolduse kättesaadavust, juurdepääsetavust ja mõistlikku hinda ega suurendada tervisealast ebavõrdsust;

| Z. | arvestades, et majanduskriis mõjutab naisi tõenäoliselt rohkem kui mehi; arvestades ohtu, et praegune majanduslangus pidurdab edasiminekut või isegi annab kogu protsessile tagasikäigu ning sellel võivad olla pikaajalised tagajärjed sotsiaalkaitsesüsteemidele, sotsiaalsele kaasatusele ja demograafiale; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et majanduskriis mõjutab naisi tõenäoliselt rohkem kui mehi; arvestades ohtu, et praegune majanduslangus pidurdab edasiminekut või isegi annab kogu protsessile tagasikäigu ning sellel võivad olla pikaajalised tagajärjed sotsiaalkaitsesüsteemidele, sotsiaalsele kaasatusele ja demograafiale;

| AA. | arvestades, et range eelarvepoliitika peab olema läbimõeldud ja võimaldama poliitiliste prioriteetide valdkonnas antitsüklilisi investeeringuid ning olema kooskõlas majandustulemuste ja tootlikkusega; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et range eelarvepoliitika peab olema läbimõeldud ja võimaldama poliitiliste prioriteetide valdkonnas antitsüklilisi investeeringuid ning olema kooskõlas majandustulemuste ja tootlikkusega;

| AB. | arvestades, et ühiskonnast kõrvale jäänud rühmad elavad kahetsusväärselt halbades sotsiaal-majanduslikes tingimustes ning langevad tihti kõigis eluvaldkondades tõsise diskrimineerimise ja segregatsiooni ohvriks; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et ühiskonnast kõrvale jäänud rühmad elavad kahetsusväärselt halbades sotsiaal-majanduslikes tingimustes ning langevad tihti kõigis eluvaldkondades tõsise diskrimineerimise ja segregatsiooni ohvriks;

| AC. | arvestades, et esimesed kooli poolelijätmise märgid on oluline eelhoiatus, mis viitab vaesuse tsükli kordumisele; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et esimesed kooli poolelijätmise märgid on oluline eelhoiatus, mis viitab vaesuse tsükli kordumisele;

| AD. | arvestades, et kodutus on jätkuvalt probleem kõikides ELi liikmesriikides ning et see on üks äärmuslikumaid vaesuse ja puuduse ilminguid, mis hävitab inimväärikust ja rikub põhilist inimõigust – õigust eluasemele; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et kodutus on jätkuvalt probleem kõikides ELi liikmesriikides ning et see on üks äärmuslikumaid vaesuse ja puuduse ilminguid, mis hävitab inimväärikust ja rikub põhilist inimõigust – õigust eluasemele;

| AE. | arvestades, et inimväärse eluaseme tagamine on rahvusvaheline kohustus, mis kehtib kõikidele liikmesriikidele ja mille kohaselt võimaldatakse sotsiaalkortereid paralleelselt elamispindade turupõhise pakkumisega; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et inimväärse eluaseme tagamine on rahvusvaheline kohustus, mis kehtib kõikidele liikmesriikidele ja mille kohaselt võimaldatakse sotsiaalkortereid paralleelselt elamispindade turupõhise pakkumisega;

| AF. | arvestades, et kodutute integreerimiseks ühiskonda ja nende sotsiaalse tõrjutuse vältimiseks on vaja erimeetmeid; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et kodutute integreerimiseks ühiskonda ja nende sotsiaalse tõrjutuse vältimiseks on vaja erimeetmeid;

| AG. | arvestades, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus on jätkuvalt põhilised ühiskondlikud tegurid, mis mõjutavad tervist ja elamistingimusi, ning eriti tugev on laste vaesuse mõju laste tervisele ja heaolule; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus on jätkuvalt põhilised ühiskondlikud tegurid, mis mõjutavad tervist ja elamistingimusi, ning eriti tugev on laste vaesuse mõju laste tervisele ja heaolule;

| AH. | arvestades, et ELis püsivad visalt sooline diskrimineerimine töökohas, sooline palgalõhe ja sellest tulenevalt erinevused pensionides; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et ELis püsivad visalt sooline diskrimineerimine töökohas, sooline palgalõhe ja sellest tulenevalt erinevused pensionides;

| AI. | arvestades, et ELis käib tööl ainult 63 % naistest, kuid meestest 76 %, osaliselt on siin põhjuseks see, et puuduvad hooldusteenused ja konkreetsed meetmed töö- ja pereelu paremaks tasakaalustamiseks; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et ELis käib tööl ainult 63 % naistest, kuid meestest 76 %, osaliselt on siin põhjuseks see, et puuduvad hooldusteenused ja konkreetsed meetmed töö- ja pereelu paremaks tasakaalustamiseks;

| AJ. | arvestades, et sooline mõõde on ülioluline strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks, kuna naised moodustavad kasutamata tööjõust suurima osa; arvestades, et seetõttu tuleb Euroopa poolaasta raames töötada välja konkreetsed meetmed ja eripoliitika soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamiseks; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et sooline mõõde on ülioluline strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks, kuna naised moodustavad kasutamata tööjõust suurima osa; arvestades, et seetõttu tuleb Euroopa poolaasta raames töötada välja konkreetsed meetmed ja eripoliitika soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamiseks;

| AK. | arvestades, et kuna suurem osa perekonnapeadest, üksikvanematest ja hooldajatest on naised, on aktiivse kaasamise poliitika raames vaja kõikehõlmavat meetmete paketti, et suurendada naiste osalemist tööturul; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et kuna suurem osa perekonnapeadest, üksikvanematest ja hooldajatest on naised, on aktiivse kaasamise poliitika raames vaja kõikehõlmavat meetmete paketti, et suurendada naiste osalemist tööturul;

| 1. | hindab positiivselt komisjoni sotsiaalsete investeeringute paketti, millega luuakse vajalikud sidemed liikmesriikide sotsiaalpoliitika, Euroopa poolaasta reformide ja ELi Ühtekuuluvusfondi vastavate eraldiste vahel; |
| --- | --- |

1.

hindab positiivselt komisjoni sotsiaalsete investeeringute paketti, millega luuakse vajalikud sidemed liikmesriikide sotsiaalpoliitika, Euroopa poolaasta reformide ja ELi Ühtekuuluvusfondi vastavate eraldiste vahel;

| 2. | võtab teadmiseks, et komisjoni teatises lisatakse sotsiaalhoolekandesüsteemi algsele sotsiaalkaitse ülesandele sotsiaalsete investeeringute ja majanduse stabiliseerimise ülesanded; rõhutab, et praeguses majandus- ja sotsiaalses kriisis ilmneb, et need kolm ülesannet peavad üksteist täiendama, mitte üksteisele vastanduma; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks, et komisjoni teatises lisatakse sotsiaalhoolekandesüsteemi algsele sotsiaalkaitse ülesandele sotsiaalsete investeeringute ja majanduse stabiliseerimise ülesanded; rõhutab, et praeguses majandus- ja sotsiaalses kriisis ilmneb, et need kolm ülesannet peavad üksteist täiendama, mitte üksteisele vastanduma;

| 3. | kordab vajadust parandada sotsiaal- ja majanduspoliitika meetmete kooskõlastatust ELi tasandil, et hoida ära lahknevused, luua meetmete vahel koostoime ja võimaldada neil üksteise eesmärke tugevdada; |
| --- | --- |

3.

kordab vajadust parandada sotsiaal- ja majanduspoliitika meetmete kooskõlastatust ELi tasandil, et hoida ära lahknevused, luua meetmete vahel koostoime ja võimaldada neil üksteise eesmärke tugevdada;

| 4. | rõhutab, et kõige tõhusam töötuse vastu võitlemise vahend pikemas perspektiivis on majanduskasv; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et kõige tõhusam töötuse vastu võitlemise vahend pikemas perspektiivis on majanduskasv;

| 5. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et teatisele on lisatud soovitus vaid ühe valdkonna kohta, kuigi kokkuhoiumeetmetel on suur mõju mitmele sotsiaalpoliitika valdkonnale; |
| --- | --- |

5.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et teatisele on lisatud soovitus vaid ühe valdkonna kohta, kuigi kokkuhoiumeetmetel on suur mõju mitmele sotsiaalpoliitika valdkonnale;

| 6. | on veendunud, et sotsiaalpoliitika reformid peaksid eelkõige juhinduma aktiivse kaasamise ja aktiveerimise põhimõtetest, mis võimaldavad töötutel ja kõige ebasoodsamas olukorras olevatel inimestel tööturule siseneda ja selles osaleda; |
| --- | --- |

6.

on veendunud, et sotsiaalpoliitika reformid peaksid eelkõige juhinduma aktiivse kaasamise ja aktiveerimise põhimõtetest, mis võimaldavad töötutel ja kõige ebasoodsamas olukorras olevatel inimestel tööturule siseneda ja selles osaleda;

| 7. | tuletab meelde, et sotsiaalsed investeeringud toovad kasu nii ühiskondlikus kui ka majanduslikus plaanis, hoides ära ja lahendades sotsiaalseid riske; rõhutab, et sotsiaalsed investeeringud keskenduvad riiklikule poliitikale ja inimkapitali investeeringute strateegiatele, mis aitavad kohaneda muutuva tööturuga ning võimaldavad omandada uusi oskusi, mis on vajalikud tulevikus töökohti pakkuvates sektorites, mis on kohanenud säästva majanduse ja ühiskonnaga; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et sotsiaalsed investeeringud toovad kasu nii ühiskondlikus kui ka majanduslikus plaanis, hoides ära ja lahendades sotsiaalseid riske; rõhutab, et sotsiaalsed investeeringud keskenduvad riiklikule poliitikale ja inimkapitali investeeringute strateegiatele, mis aitavad kohaneda muutuva tööturuga ning võimaldavad omandada uusi oskusi, mis on vajalikud tulevikus töökohti pakkuvates sektorites, mis on kohanenud säästva majanduse ja ühiskonnaga;

| 8. | rõhutab, et sotsiaalseid investeeringuid peaksid liikmesriigid käsitama investeeringuna, mis võib anda topeltkasu ja pikaajalist tulu ning millel võib olla antitsükliline mõju, millega vähendatakse kahjude tekkimise ohtu; kutsub komisjoni üles läbi viima analüüsi, et kindlaks teha, missugust osa valitsemissektori sotsiaalkuludest võib lugeda tootlikuks investeeringuks; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et sotsiaalseid investeeringuid peaksid liikmesriigid käsitama investeeringuna, mis võib anda topeltkasu ja pikaajalist tulu ning millel võib olla antitsükliline mõju, millega vähendatakse kahjude tekkimise ohtu; kutsub komisjoni üles läbi viima analüüsi, et kindlaks teha, missugust osa valitsemissektori sotsiaalkuludest võib lugeda tootlikuks investeeringuks;

| 9. | on sellega seoses seisukohal, et sihtotstarbelistel sotsiaalsetel investeeringutel peaks olema oluline osa liikmesriikide majandus- ja tööhõivepoliitikas ning neid tuleks arvesse võtta Euroopa poolaasta protsessis, et saavutada strateegia „Euroopa 2020” tööhõive-, sotsiaal- ja haridusalased eesmärgid; |
| --- | --- |

9.

on sellega seoses seisukohal, et sihtotstarbelistel sotsiaalsetel investeeringutel peaks olema oluline osa liikmesriikide majandus- ja tööhõivepoliitikas ning neid tuleks arvesse võtta Euroopa poolaasta protsessis, et saavutada strateegia „Euroopa 2020” tööhõive-, sotsiaal- ja haridusalased eesmärgid;

| 10. | tervitab seetõttu komisjoni üleskutset liikmesriikidele võtta sotsiaalsed investeeringud oma keskmise ja pika perspektiiviga eelarve-eesmärkidesse ning riiklikesse reformikavadesse; |
| --- | --- |

10.

tervitab seetõttu komisjoni üleskutset liikmesriikidele võtta sotsiaalsed investeeringud oma keskmise ja pika perspektiiviga eelarve-eesmärkidesse ning riiklikesse reformikavadesse;

| 11. | kordab, et sotsiaalpoliitika rahastamisel ei peaks piirduma üksnes avaliku sektori vahenditega; |
| --- | --- |

11.

kordab, et sotsiaalpoliitika rahastamisel ei peaks piirduma üksnes avaliku sektori vahenditega;

| 12. | rõhutab seetõttu, et liikmesriigid peaksid kasutama rohkem uuenduslikke rahastamisviise, sealhulgas erasektori osalemist ja selliseid finantskorraldusvahendeid nagu sotsiaalsed võlakirjad, avaliku ja erasektori partnerlus, mikrofinantseerimine, sotsiaalsete investeeringute pass ja poliitikal põhinevad tagatised; |
| --- | --- |

12.

rõhutab seetõttu, et liikmesriigid peaksid kasutama rohkem uuenduslikke rahastamisviise, sealhulgas erasektori osalemist ja selliseid finantskorraldusvahendeid nagu sotsiaalsed võlakirjad, avaliku ja erasektori partnerlus, mikrofinantseerimine, sotsiaalsete investeeringute pass ja poliitikal põhinevad tagatised;

| 13. | kutsub seetõttu liikmesriike üles kaasama ka sotsiaalseid ettevõtteid, sest need võivad avaliku sektori meetmeid täiendada; |
| --- | --- |

13.

kutsub seetõttu liikmesriike üles kaasama ka sotsiaalseid ettevõtteid, sest need võivad avaliku sektori meetmeid täiendada;

| 14. | kutsub eelöeldut arvestades komisjoni üles kaaluma, kas oleks tarvis välja töötada sotsiaalsete investeeringute ühiste indikaatorite tulemustabel, mis hõlmaks ka hoiatusmehhanismi jälgimaks edusamme liikmesriikides; |
| --- | --- |

14.

kutsub eelöeldut arvestades komisjoni üles kaaluma, kas oleks tarvis välja töötada sotsiaalsete investeeringute ühiste indikaatorite tulemustabel, mis hõlmaks ka hoiatusmehhanismi jälgimaks edusamme liikmesriikides;

| 15. | väljendab heameelt komisjoni otsusekindluse üle eraldada vähemalt 25 % ühtekuuluvuspoliitika vahenditest Euroopa Sotsiaalfondi kaudu inimkapitali edendamiseks ja sotsiaalseteks investeeringuteks; |
| --- | --- |

15.

väljendab heameelt komisjoni otsusekindluse üle eraldada vähemalt 25 % ühtekuuluvuspoliitika vahenditest Euroopa Sotsiaalfondi kaudu inimkapitali edendamiseks ja sotsiaalseteks investeeringuteks;

| 16. | palub liikmesriikidel tagada sotsiaalpoliitika kulude tõhusa järelevalve, et suunata vahendeid sihipäraste ja tõhusate meetmete rahastamiseks ning vältida tarbetut halduskoormust; |
| --- | --- |

16.

palub liikmesriikidel tagada sotsiaalpoliitika kulude tõhusa järelevalve, et suunata vahendeid sihipäraste ja tõhusate meetmete rahastamiseks ning vältida tarbetut halduskoormust;

Jätkusuutlikkus

| 17. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid uuendaksid ja vajaduse korral viivitamata reformiksid struktuurselt oma sotsiaalsete investeeringute poliitikat, et pakkuda kodanikele parimaid võimalikke teenuseid; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid uuendaksid ja vajaduse korral viivitamata reformiksid struktuurselt oma sotsiaalsete investeeringute poliitikat, et pakkuda kodanikele parimaid võimalikke teenuseid;

| 18. | rõhutab, et liikmesriigid peaksid muutma oma sotsiaalsete investeeringute poliitika jätkusuutlikuks ja tulevikukindlaks, suurendades süsteemi tulemuslikkust ja tõhusust ning olemasolevaid ressursse; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et liikmesriigid peaksid muutma oma sotsiaalsete investeeringute poliitika jätkusuutlikuks ja tulevikukindlaks, suurendades süsteemi tulemuslikkust ja tõhusust ning olemasolevaid ressursse;

| 19. | rõhutab, et kui liikmesriigid on valmis parandama sotsiaalsete investeeringute poliitika jätkusuutlikkust, ei peaks nad tingimata „kulutama rohkem”, vaid „kulutama tulemuslikumalt ja tõhusamalt”; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et kui liikmesriigid on valmis parandama sotsiaalsete investeeringute poliitika jätkusuutlikkust, ei peaks nad tingimata „kulutama rohkem”, vaid „kulutama tulemuslikumalt ja tõhusamalt”;

| 20. | kutsub seepärast liikmesriike üles tagama, et nende sotsiaalsete investeeringute poliitika oleks sihipärane, ning pidevalt kontrollima edusamme; |
| --- | --- |

20.

kutsub seepärast liikmesriike üles tagama, et nende sotsiaalsete investeeringute poliitika oleks sihipärane, ning pidevalt kontrollima edusamme;

Võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu

| 21. | kutsub komisjoni uuesti üles pöörama oma järgmistes riigipõhistes soovitustes tähelepanu töötavate inimeste vaesusele, tööturuga piiratud määral või üldse mitte seotud inimeste vaesusele ja eakate vaesusele; kutsub Euroopa Ülemkogu üles kinnitama eelnimetatud suunised prioriteedina; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni uuesti üles pöörama oma järgmistes riigipõhistes soovitustes tähelepanu töötavate inimeste vaesusele, tööturuga piiratud määral või üldse mitte seotud inimeste vaesusele ja eakate vaesusele; kutsub Euroopa Ülemkogu üles kinnitama eelnimetatud suunised prioriteedina;

| 22. | rõhutab tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise Euroopa strateegia olulisi koostisosi: piisav sissetulekutoetus, kaasamispõhimõttest lähtuv tööturg ja kvaliteetsete teenuste kättesaadavus; peab kahetsusväärseks, et aktiivse kaasamise riiklikud strateegiad piirduvad liiga tihti tööhõive aktiveerimisega ning välistavad tegelikult inimesed, kes jäävad tööturult eemale ning kelle jaoks tagasitulek tööturule ei ole võimalik näiteks vanuse või funktsionaalsete piirangute tõttu; |
| --- | --- |

22.

rõhutab tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise Euroopa strateegia olulisi koostisosi: piisav sissetulekutoetus, kaasamispõhimõttest lähtuv tööturg ja kvaliteetsete teenuste kättesaadavus; peab kahetsusväärseks, et aktiivse kaasamise riiklikud strateegiad piirduvad liiga tihti tööhõive aktiveerimisega ning välistavad tegelikult inimesed, kes jäävad tööturult eemale ning kelle jaoks tagasitulek tööturule ei ole võimalik näiteks vanuse või funktsionaalsete piirangute tõttu;

| 23. | tuletab liikmesriikidele meelde, et aktiivse kaasamise poliitika peaks olema






  — | kooskõlas elutsüklil põhineva lähenemisviisiga haridusele, elukestvale õppele ning sotsiaal- ja tööhõivepoliitikale; |
| --- | --- | --- |

23.

tuletab liikmesriikidele meelde, et aktiivse kaasamise poliitika peaks olema

—

kooskõlas elutsüklil põhineva lähenemisviisiga haridusele, elukestvale õppele ning sotsiaal- ja tööhõivepoliitikale;

| — | eripärasid arvestav, sihipärane ja vajadustele suunatud ning üldisel juurdepääsul ja mittediskrimineerimisel põhinev; |
| --- | --- |

—

eripärasid arvestav, sihipärane ja vajadustele suunatud ning üldisel juurdepääsul ja mittediskrimineerimisel põhinev;

| — | integreeritud lähenemisviisil ja osalusel põhinev; |
| --- | --- |

—

integreeritud lähenemisviisil ja osalusel põhinev;

| — | osalemise eeltingimustega arvestav, tekitamata miinimumsissetulekut ohustavat olukorda ning |
| --- | --- |

—

osalemise eeltingimustega arvestav, tekitamata miinimumsissetulekut ohustavat olukorda ning

| — | kohalike ja piirkondlike olude tähtsust arvestades kooskõlas nende jõupingutustega, mida tehakse ühtekuuluvuspoliitika raames majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

—

kohalike ja piirkondlike olude tähtsust arvestades kooskõlas nende jõupingutustega, mida tehakse ühtekuuluvuspoliitika raames majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamiseks;

| 24. | kutsub liikmesriike üles süsteemselt hindama aktiivse kaasamise poliitika raames kokkuhoiumeetmete mõju haavatavatele elanikkonnarühmadele; |
| --- | --- |

24.

kutsub liikmesriike üles süsteemselt hindama aktiivse kaasamise poliitika raames kokkuhoiumeetmete mõju haavatavatele elanikkonnarühmadele;

| 25. | palub, et liikmesriigid tagaksid õigustatud isikutele kvaliteetsed sotsiaalteenused, sealhulgas teenuste üldise kättesaadavuse, juurdepääsetavuse ja mõistliku hinna, eeskätt tervishoiu, pikaajalise hoolduse, hariduse, elamumajanduse, energeetika, veevarustuse, transpordi ja kommunikatsiooni valdkonnas; |
| --- | --- |

25.

palub, et liikmesriigid tagaksid õigustatud isikutele kvaliteetsed sotsiaalteenused, sealhulgas teenuste üldise kättesaadavuse, juurdepääsetavuse ja mõistliku hinna, eeskätt tervishoiu, pikaajalise hoolduse, hariduse, elamumajanduse, energeetika, veevarustuse, transpordi ja kommunikatsiooni valdkonnas;

| 26. | rõhutab vajadust suurendada hooldusteenuste osutamise tulemuslikkust, vähendades terviseprobleemide ja puuete esinemist ning võimaldades eakatel elada iseseisvalt ka funktsionaalsete piirangute korral; |
| --- | --- |

26.

rõhutab vajadust suurendada hooldusteenuste osutamise tulemuslikkust, vähendades terviseprobleemide ja puuete esinemist ning võimaldades eakatel elada iseseisvalt ka funktsionaalsete piirangute korral;

| 27. | kutsub liikmesriike üles kaaluma sotsiaalsete baastariifide kehtestamist haavatavatele elanikkonnarühmadele näiteks energeetika, veevarustuse või ühistranspordi valdkonnas; |
| --- | --- |

27.

kutsub liikmesriike üles kaaluma sotsiaalsete baastariifide kehtestamist haavatavatele elanikkonnarühmadele näiteks energeetika, veevarustuse või ühistranspordi valdkonnas;

| 28. | nõuab, et tõrjutud kogukondade esindusorganisatsioonid kaasataks aktiivselt, et koostada ja rakendada selliste kogukondade integreerimise strateegiad aastani 2020 (nt romasid käsitlevad riiklikud integratsioonistrateegiad); |
| --- | --- |

28.

nõuab, et tõrjutud kogukondade esindusorganisatsioonid kaasataks aktiivselt, et koostada ja rakendada selliste kogukondade integreerimise strateegiad aastani 2020 (nt romasid käsitlevad riiklikud integratsioonistrateegiad);

| 29. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et paljudes liikmesriikides ei ole tehtud piisavalt jõupingutusi sisserändajate lõimimiseks; rõhutab vajadust investeerida asjakohastesse programmidesse ja teenustesse ning neile programmidele juurdepääsu käsitlevasse tõhusasse teabesüsteemi, et hõlbustada sisserändajate lõimimist ja vähendada sotsiaalse tõrjutuse ohtu; |
| --- | --- |

29.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et paljudes liikmesriikides ei ole tehtud piisavalt jõupingutusi sisserändajate lõimimiseks; rõhutab vajadust investeerida asjakohastesse programmidesse ja teenustesse ning neile programmidele juurdepääsu käsitlevasse tõhusasse teabesüsteemi, et hõlbustada sisserändajate lõimimist ja vähendada sotsiaalse tõrjutuse ohtu;

| 30. | palub komisjonil koostada konkreetse ja üksikasjaliku tegevuskava aktiivse kaasamise strateegiate rakendamiseks; rõhutab, et nimetatud tegevuskavas tuleks täpsustada ajakava ja realistlikud eesmärgid, mis põhinevad konkreetsetel näitajatel ning üksikasjalikul dialoogil huvitatud osalistega, ning et seda tegevuskava tuleks avatud koordineerimismeetodi abil hoolikalt kontrollida, rakendades mittejärgimise korral asjakohaseid vahendeid ja menetlusi; |
| --- | --- |

30.

palub komisjonil koostada konkreetse ja üksikasjaliku tegevuskava aktiivse kaasamise strateegiate rakendamiseks; rõhutab, et nimetatud tegevuskavas tuleks täpsustada ajakava ja realistlikud eesmärgid, mis põhinevad konkreetsetel näitajatel ning üksikasjalikul dialoogil huvitatud osalistega, ning et seda tegevuskava tuleks avatud koordineerimismeetodi abil hoolikalt kontrollida, rakendades mittejärgimise korral asjakohaseid vahendeid ja menetlusi;

Võitlus laste vaesuse vastu

| 31. | tervitab komisjoni teatises „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik” avaldatud soovitust laste vaesuse teemal; lisaks tuletab meelde lapse õigusi, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas; |
| --- | --- |

31.

tervitab komisjoni teatises „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik” avaldatud soovitust laste vaesuse teemal; lisaks tuletab meelde lapse õigusi, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas;

| 32. | väljendab heameelt soovituses propageeritava kõikehõlmava lähenemisviisi üle, mis põhineb kolmel sambal: juurdepääs piisavatele vahenditele, juurdepääs kvaliteetsetele teenustele ning osalus ühiskonnas ja otsustusprotsessides, ning mis tunnistab lapsi õiguste omanikena; |
| --- | --- |

32.

väljendab heameelt soovituses propageeritava kõikehõlmava lähenemisviisi üle, mis põhineb kolmel sambal: juurdepääs piisavatele vahenditele, juurdepääs kvaliteetsetele teenustele ning osalus ühiskonnas ja otsustusprotsessides, ning mis tunnistab lapsi õiguste omanikena;

| 33. | kordab, et ÜRO lapse õiguste konventsiooni kohaselt on õigus haridusele igal lapsel ja noorel, sh ka neil, kel pole oma asukohariigis elamisluba; |
| --- | --- |

33.

kordab, et ÜRO lapse õiguste konventsiooni kohaselt on õigus haridusele igal lapsel ja noorel, sh ka neil, kel pole oma asukohariigis elamisluba;

| 34. | rõhutab, et laste vaesuse vastu võitlemisel tuleb tagantjärele reageerimise asemel keskenduda pigem ennetustööle ja varasele sekkumisele ning lähtuda põhimõttest, et tuleb tagada võrdne juurdepääs väikelaste haridusele ja lastehooldusteenustele; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et laste vaesuse vastu võitlemisel tuleb tagantjärele reageerimise asemel keskenduda pigem ennetustööle ja varasele sekkumisele ning lähtuda põhimõttest, et tuleb tagada võrdne juurdepääs väikelaste haridusele ja lastehooldusteenustele;

| 35. | ergutab sellega seoses ettepanekuid luua rohkem lastehoiu võimalusi, nagu koolivaheajal ja pühade ajal avatud vabaajakeskused ning kooliväline kultuuri- ja sporditegevus koos toitlustamisega; |
| --- | --- |

35.

ergutab sellega seoses ettepanekuid luua rohkem lastehoiu võimalusi, nagu koolivaheajal ja pühade ajal avatud vabaajakeskused ning kooliväline kultuuri- ja sporditegevus koos toitlustamisega;

| 36. | rõhutab, et nimetatud teenuste pakkumiseks on vaja piisavaid rahalisi vahendeid, eelkõige poliitikameetmeteks, millega toetada vaeseid ja kaitsetus olukorras peresid, nagu puuetega laste pered, üksikvanemaga pered ja lasterikkad pered; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et nimetatud teenuste pakkumiseks on vaja piisavaid rahalisi vahendeid, eelkõige poliitikameetmeteks, millega toetada vaeseid ja kaitsetus olukorras peresid, nagu puuetega laste pered, üksikvanemaga pered ja lasterikkad pered;

| 37. | rõhutab vanema ja lapse suhte tähtsust ning vajadust toetada vanemaid nende vanemlike kohustuste täitmisel, et vältida ränka vaesusse langenud perede laste eraldamist vanematest ja paigutamist hooldusasutusse või kasuperesse; |
| --- | --- |

37.

rõhutab vanema ja lapse suhte tähtsust ning vajadust toetada vanemaid nende vanemlike kohustuste täitmisel, et vältida ränka vaesusse langenud perede laste eraldamist vanematest ja paigutamist hooldusasutusse või kasuperesse;

Võitlus kodutuse vastu

| 38. | avaldab heameelt selle üle, et komisjon on koostanud töödokumendi kodutuse vastu võitlemise teemal; |
| --- | --- |

38.

avaldab heameelt selle üle, et komisjon on koostanud töödokumendi kodutuse vastu võitlemise teemal;

| 39. | tuletab meelde parlamendi taotlust, et koostataks konkreetne ja üksikasjalik tegevuskava, kuidas rakendada ELi strateegiat kodutuse likvideerimiseks; |
| --- | --- |

39.

tuletab meelde parlamendi taotlust, et koostataks konkreetne ja üksikasjalik tegevuskava, kuidas rakendada ELi strateegiat kodutuse likvideerimiseks;

| 40. | rõhutab, et investeerimist sotsiaalkorteritesse, millel on otsustav roll vaesuse tagajärgede leevendamisel, tuleks pidada ka sotsiaalseks investeeringuks, mis soodustab pikema aja jooksul inimväärsete töökohtade loomist ja kestlikku majanduskasvu; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et investeerimist sotsiaalkorteritesse, millel on otsustav roll vaesuse tagajärgede leevendamisel, tuleks pidada ka sotsiaalseks investeeringuks, mis soodustab pikema aja jooksul inimväärsete töökohtade loomist ja kestlikku majanduskasvu;

| 41. | kutsub liikmesriike üles kõrvaldama liigse halduskoormuse sotsiaalkorteri taotlemisel ning välistama vähemuste või haavatavate elanikkonnarühmade igasuguse diskrimineerimise, et tagada kõigile võrdne juurdepääs; |
| --- | --- |

41.

kutsub liikmesriike üles kõrvaldama liigse halduskoormuse sotsiaalkorteri taotlemisel ning välistama vähemuste või haavatavate elanikkonnarühmade igasuguse diskrimineerimise, et tagada kõigile võrdne juurdepääs;

| 42. | tuletab meelde, et energiakulud moodustavad tavaliselt suure osa majapidamiskuludest, ja kutsub seetõttu liikmesriike üles tugevdama oma poliitikameetmeid kodumajapidamiste energiatõhususe toetuseks; |
| --- | --- |

42.

tuletab meelde, et energiakulud moodustavad tavaliselt suure osa majapidamiskuludest, ja kutsub seetõttu liikmesriike üles tugevdama oma poliitikameetmeid kodumajapidamiste energiatõhususe toetuseks;

| 43. | nõuab, et liikmesriigid koostaksid kohaliku olukorra hindamistest lähtuvad kodutute eriprogrammid ning pööraksid erilist tähelepanu haavatavate isikute ja kõrvalejäetud kogukondade eluasemetele ja pikaajalisele abistamisele, mitte ainult ajutise majutuse pakkumisele; |
| --- | --- |

43.

nõuab, et liikmesriigid koostaksid kohaliku olukorra hindamistest lähtuvad kodutute eriprogrammid ning pööraksid erilist tähelepanu haavatavate isikute ja kõrvalejäetud kogukondade eluasemetele ja pikaajalisele abistamisele, mitte ainult ajutise majutuse pakkumisele;

Noorte tööhõive

| 44. | rõhutab, et noorte tööhõivesse investeerimine peab olema riiklike sotsiaalsete investeeringute strateegiate oluline koostisosa; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et noorte tööhõivesse investeerimine peab olema riiklike sotsiaalsete investeeringute strateegiate oluline koostisosa;

| 45. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid otsustavaid meetmeid noorte tööpuuduse vastu võitlemiseks, eelkõige püüdes ennetada koolist või kutse- või õpipoisiõppe kavadest varajast väljalangemist (näiteks duaalse haridussüsteemi või samavõrra tõhusate raamistike rakendamine) ning töötaksid välja terviklikud strateegiad nende noorte jaoks, kes ei tööta ega omanda haridust või kutset (mittetöötavad ja mitteõppivad ehk nn NEET-noored); |
| --- | --- |

45.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid otsustavaid meetmeid noorte tööpuuduse vastu võitlemiseks, eelkõige püüdes ennetada koolist või kutse- või õpipoisiõppe kavadest varajast väljalangemist (näiteks duaalse haridussüsteemi või samavõrra tõhusate raamistike rakendamine) ning töötaksid välja terviklikud strateegiad nende noorte jaoks, kes ei tööta ega omanda haridust või kutset (mittetöötavad ja mitteõppivad ehk nn NEET-noored);

| 46. | rõhutab, et sotsiaalsed investeeringud NEET-noorte heaks vähendaksid noorte tööturult eemaldumisest tingitud majanduslikku kahju, mis Eurofoundi andmetel moodustab 153 miljardit eurot ehk 1,2 % ELi SKPst; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et sotsiaalsed investeeringud NEET-noorte heaks vähendaksid noorte tööturult eemaldumisest tingitud majanduslikku kahju, mis Eurofoundi andmetel moodustab 153 miljardit eurot ehk 1,2 % ELi SKPst;

| 47. | väljendab kahetsust, et praegune sotsiaalinvesteeringute poliitika ei rõhuta piisavalt vajadust koondada ressursse prioriteedina pikaajaliste töötute, noorte töötute ja pikaajalise töötuse riskiga eakate töötajate toetamiseks; |
| --- | --- |

47.

väljendab kahetsust, et praegune sotsiaalinvesteeringute poliitika ei rõhuta piisavalt vajadust koondada ressursse prioriteedina pikaajaliste töötute, noorte töötute ja pikaajalise töötuse riskiga eakate töötajate toetamiseks;

| 48. | märgib, et sotsiaalsed investeeringud noorte toetuseks võivad hõlmata paljusid eri vorme, muu hulgas koolide, õppekeskuste ja kohalike või piirkondlike ettevõtete vahel partnerluse loomist, sihipärase kvaliteetse koolituse ning noortele mõeldud kvaliteetsete praktikaprogrammide pakkumist, kutseõppekavasid koostöös ettevõtetega, abi ja nõustamist vanemate töötajate poolt, et noori inimesi töökohal välja õpetada või tagada sujuvam üleminek haridusest tööellu, noorte ühiskonnaelus osalemise soodustamist ning piirkondliku, üleeuroopalise ja rahvusvahelise liikuvuse edendamist, mistarvis tuleks edasi liikuda kvalifikatsioonide ja oskuste vastastikuses tunnustamises; rõhutab, et sotsiaalsed investeeringud võivad toimida koos tõhusate soodustustega, näiteks noortele suunatud tööhõivetoetuste või kindlustusmaksetega, mis tagavad inimväärsed elamis- ja töötingimused, see julgustaks avaliku ja erasektori tööandjaid noori tööle võtma, investeerima kvaliteetsete töökohtade loomisse noorte jaoks ning täiendusõppesse ja oskuste täiustamisse töötamise ajal ning toetama noorte seas ettevõtlikkust; |
| --- | --- |

48.

märgib, et sotsiaalsed investeeringud noorte toetuseks võivad hõlmata paljusid eri vorme, muu hulgas koolide, õppekeskuste ja kohalike või piirkondlike ettevõtete vahel partnerluse loomist, sihipärase kvaliteetse koolituse ning noortele mõeldud kvaliteetsete praktikaprogrammide pakkumist, kutseõppekavasid koostöös ettevõtetega, abi ja nõustamist vanemate töötajate poolt, et noori inimesi töökohal välja õpetada või tagada sujuvam üleminek haridusest tööellu, noorte ühiskonnaelus osalemise soodustamist ning piirkondliku, üleeuroopalise ja rahvusvahelise liikuvuse edendamist, mistarvis tuleks edasi liikuda kvalifikatsioonide ja oskuste vastastikuses tunnustamises; rõhutab, et sotsiaalsed investeeringud võivad toimida koos tõhusate soodustustega, näiteks noortele suunatud tööhõivetoetuste või kindlustusmaksetega, mis tagavad inimväärsed elamis- ja töötingimused, see julgustaks avaliku ja erasektori tööandjaid noori tööle võtma, investeerima kvaliteetsete töökohtade loomisse noorte jaoks ning täiendusõppesse ja oskuste täiustamisse töötamise ajal ning toetama noorte seas ettevõtlikkust;

| 49. | rõhutab, et liikuvuse soodustamiseks on vaja kooskõlastada riiklikke sotsiaalkindlustussüsteeme, eelkõige pensionisüsteeme; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et liikuvuse soodustamiseks on vaja kooskõlastada riiklikke sotsiaalkindlustussüsteeme, eelkõige pensionisüsteeme;

| 50. | rõhutab, et vaja on liikmesriikide vahel võrreldavaid statistilisi andmeid noorte tööpuuduse ja noortega seotud tööturukulude kohta; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et vaja on liikmesriikide vahel võrreldavaid statistilisi andmeid noorte tööpuuduse ja noortega seotud tööturukulude kohta;

Töökohtade loomine ja tööturg

| 51. | hoiatab, et kokkuhoiumeetmed võivad ohustada tööhõive kvaliteeti, sotsiaalkaitset ning tervishoiu- ja ohutusnõudeid, ning rõhutab, et kokkuhoiumeetmetega peaksid kaasnema meetmed, mille eesmärk on toetada asjakohaseid nõudeid; |
| --- | --- |

51.

hoiatab, et kokkuhoiumeetmed võivad ohustada tööhõive kvaliteeti, sotsiaalkaitset ning tervishoiu- ja ohutusnõudeid, ning rõhutab, et kokkuhoiumeetmetega peaksid kaasnema meetmed, mille eesmärk on toetada asjakohaseid nõudeid;

| 52. | rõhutab elukestva õppe tähtsust selleks, et suurendada inimeste suutlikkust osaleda ühiskonnas ja tööturul kuni seadusjärgse pensionieani ja soovi korral kauemgi; |
| --- | --- |

52.

rõhutab elukestva õppe tähtsust selleks, et suurendada inimeste suutlikkust osaleda ühiskonnas ja tööturul kuni seadusjärgse pensionieani ja soovi korral kauemgi;

| 53. | kordab üleskutset, et liikmesriigid võtaksid oma sotsiaalsete investeeringute programmide raames meetmeid, mis soodustavad töökohtade loomist, nagu tööjõuga seotud maksude reformimine, et ergutada tööhõivet, edendada ja toetada füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist ja ettevõtete asutamist, parandada äritegevuse raamistikku ning hõlbustada VKEde juurdepääsu rahastamisele, muuta mitteametlik ja deklareerimata töö seaduslikuks tööks, luua soodustusi kõige haavatavamate sotsiaalsete rühmade tööhõive taseme parandamiseks, reformida tööturgu, et muuta see dünaamilisemaks ja mittediskrimineerivamaks, kasutada turvalist paindlikkust ja kaasajastada palgakujundussüsteeme, et palgad oleksid tootlikkuse muutumisega kooskõlas; |
| --- | --- |

53.

kordab üleskutset, et liikmesriigid võtaksid oma sotsiaalsete investeeringute programmide raames meetmeid, mis soodustavad töökohtade loomist, nagu tööjõuga seotud maksude reformimine, et ergutada tööhõivet, edendada ja toetada füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist ja ettevõtete asutamist, parandada äritegevuse raamistikku ning hõlbustada VKEde juurdepääsu rahastamisele, muuta mitteametlik ja deklareerimata töö seaduslikuks tööks, luua soodustusi kõige haavatavamate sotsiaalsete rühmade tööhõive taseme parandamiseks, reformida tööturgu, et muuta see dünaamilisemaks ja mittediskrimineerivamaks, kasutada turvalist paindlikkust ja kaasajastada palgakujundussüsteeme, et palgad oleksid tootlikkuse muutumisega kooskõlas;

| 54. | rõhutab, et tuleb ära kasutada töökohtade loomise potentsiaal raamprogrammi Horisont 2020 kuuluvates innovaatilistes sektorites, nagu süsinikdioksiidiheiteid mittetekitav jätkusuutlik majandus, tervishoiu- ja sotsiaalvaldkond ning digitaalne, kultuuri- ja loomevaldkond, mida tuleks toetada piisava investeerimisega uute oskustesse omandamisse ja sotsiaalsetesse investeeringutesse, kasutades seejuures arukat spetsialiseerumist, et viia teaduse ja innovatsiooni tugevad küljed vastavusse turusuundumustega; |
| --- | --- |

54.

rõhutab, et tuleb ära kasutada töökohtade loomise potentsiaal raamprogrammi Horisont 2020 kuuluvates innovaatilistes sektorites, nagu süsinikdioksiidiheiteid mittetekitav jätkusuutlik majandus, tervishoiu- ja sotsiaalvaldkond ning digitaalne, kultuuri- ja loomevaldkond, mida tuleks toetada piisava investeerimisega uute oskustesse omandamisse ja sotsiaalsetesse investeeringutesse, kasutades seejuures arukat spetsialiseerumist, et viia teaduse ja innovatsiooni tugevad küljed vastavusse turusuundumustega;

| 55. | rõhutab, et turvalise paindlikkuse põhimõtetest kinnipidamine tagab töötajaile nii piisava sotsiaalkaitse kui ka juurdepääsu koolitusele ja karjääri kujundamisele, mis võimaldab omandada uusi oskusi; |
| --- | --- |

55.

rõhutab, et turvalise paindlikkuse põhimõtetest kinnipidamine tagab töötajaile nii piisava sotsiaalkaitse kui ka juurdepääsu koolitusele ja karjääri kujundamisele, mis võimaldab omandada uusi oskusi;

Sotsiaalne ettevõtlus

| 56. | väljendab heameelt selle üle, et keskendutakse sotsiaalsele ettevõtlusele ning püütakse tagada sh haavatavate elanikonnarühmade juurdepääs mikrofinantseerimisele; rõhutab, et see on sotsiaalsete investeeringute kontekstis väga tähtis, sest võimaldab luua uusi püsivaid töökohti ning arendada sotsiaalset ja solidaarset majandust, kuid annab sotsiaalsetele ettevõtetele ka võimaluse toota kasumit ja seda uuesti investeerida; |
| --- | --- |

56.

väljendab heameelt selle üle, et keskendutakse sotsiaalsele ettevõtlusele ning püütakse tagada sh haavatavate elanikonnarühmade juurdepääs mikrofinantseerimisele; rõhutab, et see on sotsiaalsete investeeringute kontekstis väga tähtis, sest võimaldab luua uusi püsivaid töökohti ning arendada sotsiaalset ja solidaarset majandust, kuid annab sotsiaalsetele ettevõtetele ka võimaluse toota kasumit ja seda uuesti investeerida;

| 57. | rõhutab, et eluea perspektiivis on vaja tagada aktiivsena ja tervena vananemine ning on vaja pöörata tähelepanu ennetamisele ja taastusravile, et vähendada nõtruse, funktsionaalsete piirangute ja puuete esinemist, lükata edasi nende teket ning vähendada nende ilminguid ja leevendada nende kulgu; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et eluea perspektiivis on vaja tagada aktiivsena ja tervena vananemine ning on vaja pöörata tähelepanu ennetamisele ja taastusravile, et vähendada nõtruse, funktsionaalsete piirangute ja puuete esinemist, lükata edasi nende teket ning vähendada nende ilminguid ja leevendada nende kulgu;

| 58. | peab kahetsusväärseks, et teatises ei tõsteta esile Grundtvigi programmi tähtsat osa vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ennetamisel ning sotsiaalsete investeeringute edendamisel; kutsub komisjoni üles laiemalt propageerima elukestva õppe programmi võimalusi ning kutseharidust ja -koolitust ning kutsub liikmesriike üles parandama haridusvõimaluste kvaliteeti ja kättesaadavust; |
| --- | --- |

58.

peab kahetsusväärseks, et teatises ei tõsteta esile Grundtvigi programmi tähtsat osa vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ennetamisel ning sotsiaalsete investeeringute edendamisel; kutsub komisjoni üles laiemalt propageerima elukestva õppe programmi võimalusi ning kutseharidust ja -koolitust ning kutsub liikmesriike üles parandama haridusvõimaluste kvaliteeti ja kättesaadavust;

| 59. | tõstab esile ELi rahastamisvahendite ja Euroopa sotsiaalse ettevõtluse fondi tähtsust sotsiaalettevõtete finantsturule juurdepääsu parandamisel; |
| --- | --- |

59.

tõstab esile ELi rahastamisvahendite ja Euroopa sotsiaalse ettevõtluse fondi tähtsust sotsiaalettevõtete finantsturule juurdepääsu parandamisel;

| 60. | kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust kehtestada andmete avaldamiseks ühine Euroopa raamistik, mis tagataks läbipaistva teabe investeeringute kohta sotsiaalsetesse ettevõtetesse liikmesriikides ja ergutataks omavahelist konkurentsi; |
| --- | --- |

60.

kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust kehtestada andmete avaldamiseks ühine Euroopa raamistik, mis tagataks läbipaistva teabe investeeringute kohta sotsiaalsetesse ettevõtetesse liikmesriikides ja ergutataks omavahelist konkurentsi;

| 61. | rõhutab, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse puhul tuleks keskenduda keskkonna- ja sotsiaalsetele standarditele eesmärgiga tagada äriühingute vastutustundlik käitumine; |
| --- | --- |

61.

rõhutab, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse puhul tuleks keskenduda keskkonna- ja sotsiaalsetele standarditele eesmärgiga tagada äriühingute vastutustundlik käitumine;

Soolise võrdõiguslikkuse mõõde

| 62. | väljendab heameelt selle üle, et komisjoni teatises sotsiaalsete investeerimisstrateegiate kohta on arvestatud soolise võrdõiguslikkuse mõõdet; |
| --- | --- |

62.

väljendab heameelt selle üle, et komisjoni teatises sotsiaalsete investeerimisstrateegiate kohta on arvestatud soolise võrdõiguslikkuse mõõdet;

| 63. | rõhutab, et kvaliteetsete lapsehoiu- ja muude hooldusteenuste pakkumine on väga tähtis, sest võimaldab naistel tööturule siseneda ja täistööajaga töötada; kutsub liikmesriike üles korraldama piisavaid lapsehoiu- ja muid hooldusvõimalusi, et mõlemad vanemad saaksid osaleda tööturul, seda enam, et lapsehoiukohtade kättesaadavus on praegu liikmesriikides üsna ebavõrdne; |
| --- | --- |

63.

rõhutab, et kvaliteetsete lapsehoiu- ja muude hooldusteenuste pakkumine on väga tähtis, sest võimaldab naistel tööturule siseneda ja täistööajaga töötada; kutsub liikmesriike üles korraldama piisavaid lapsehoiu- ja muid hooldusvõimalusi, et mõlemad vanemad saaksid osaleda tööturul, seda enam, et lapsehoiukohtade kättesaadavus on praegu liikmesriikides üsna ebavõrdne;

| 64. | toetab komisjoni üleskutset, et liikmesriigid investeeriksid sellistesse teenustesse nagu soodsa hinnaga, täisajaga ja kvaliteetne lastehoid, koolide pikapäevarühmad, eakate hoolekanne ning mitteametlike hooldajate toetamine, kuna need aitavad edendada soolist võrdõiguslikkust, parandada meeste ja naiste töö- ja eraelu tasakaalustatust (sh meeste vanemapuhkus) ning luua raamistiku, mis võimaldab tööturule siseneda või sinna naasta, tagades samal ajal meestele ja naistele võrdväärse töö eest võrdse tasu; |
| --- | --- |

64.

toetab komisjoni üleskutset, et liikmesriigid investeeriksid sellistesse teenustesse nagu soodsa hinnaga, täisajaga ja kvaliteetne lastehoid, koolide pikapäevarühmad, eakate hoolekanne ning mitteametlike hooldajate toetamine, kuna need aitavad edendada soolist võrdõiguslikkust, parandada meeste ja naiste töö- ja eraelu tasakaalustatust (sh meeste vanemapuhkus) ning luua raamistiku, mis võimaldab tööturule siseneda või sinna naasta, tagades samal ajal meestele ja naistele võrdväärse töö eest võrdse tasu;

| 65. | kordab, et tähtis on soolisest võrdõiguslikkusest lähtuv haridussüsteem, mis võimaldab lastel avastada oma võimeid ja seega pikemas perspektiivis aitab vältida soolist vahetegemist tööturul; |
| --- | --- |

65.

kordab, et tähtis on soolisest võrdõiguslikkusest lähtuv haridussüsteem, mis võimaldab lastel avastada oma võimeid ja seega pikemas perspektiivis aitab vältida soolist vahetegemist tööturul;

| 66. | kutsub liikmesriike üles järgima ja edendama soolist võrdõiguslikkust osana oma riiklikust poliitikast ja riiklikust reformikavast; |
| --- | --- |

66.

kutsub liikmesriike üles järgima ja edendama soolist võrdõiguslikkust osana oma riiklikust poliitikast ja riiklikust reformikavast;

ELi fondid

| 67. | rõhutab ühtekuuluvuspoliitika ja struktuurifondide suurt tähtsust sotsiaalsete investeeringute edendamisel; toonitab sellega seoses Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi märkimisväärset panust vaesuse ärahoidmisesse töötajate seas, keda kriis on valusalt tabanud, ning Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” panust ettevõtluse toetamisse koolitus-, ümberõppe- ja tööjõumeetmete abil, et tuua inimesed tagasi tööle; |
| --- | --- |

67.

rõhutab ühtekuuluvuspoliitika ja struktuurifondide suurt tähtsust sotsiaalsete investeeringute edendamisel; toonitab sellega seoses Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi märkimisväärset panust vaesuse ärahoidmisesse töötajate seas, keda kriis on valusalt tabanud, ning Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” panust ettevõtluse toetamisse koolitus-, ümberõppe- ja tööjõumeetmete abil, et tuua inimesed tagasi tööle;

| 68. | rõhutab, et struktuurifondid peaksid keskenduma prioriteetsetele valdkondadele, mis avaldavad majanduskasvule ja töökohtadele selgelt mõju ning mis on kesksetena välja toodud ühtekuuluvuspoliitikas; |
| --- | --- |

68.

rõhutab, et struktuurifondid peaksid keskenduma prioriteetsetele valdkondadele, mis avaldavad majanduskasvule ja töökohtadele selgelt mõju ning mis on kesksetena välja toodud ühtekuuluvuspoliitikas;

| 69. | rõhutab, et Euroopa Sotsiaalfond peaks olema selgemalt suunatud aktiivsetele meetmetele, mis vastavad tööandjate tegelikele vajadustele; |
| --- | --- |

69.

rõhutab, et Euroopa Sotsiaalfond peaks olema selgemalt suunatud aktiivsetele meetmetele, mis vastavad tööandjate tegelikele vajadustele;

| 70. | kiidab heaks komisjoni rõhuasetuse Euroopa Sotsiaalfondile (ESF) kui peamisele sotsiaalsete investeeringute toetamise vahendile; on kindlalt seda meelt, et vähemalt 25 % ühtekuuluvuspoliitika vahenditest tuleb eraldada ESFile ja 20 % ESFi eraldistest tuleb igas liikmesriigis sihtotstarbeliselt suunata sotsiaalse kaasatuse edendamiseks ja vaesusega võitlemiseks; |
| --- | --- |

70.

kiidab heaks komisjoni rõhuasetuse Euroopa Sotsiaalfondile (ESF) kui peamisele sotsiaalsete investeeringute toetamise vahendile; on kindlalt seda meelt, et vähemalt 25 % ühtekuuluvuspoliitika vahenditest tuleb eraldada ESFile ja 20 % ESFi eraldistest tuleb igas liikmesriigis sihtotstarbeliselt suunata sotsiaalse kaasatuse edendamiseks ja vaesusega võitlemiseks;

| 71. | palub liikmesriikidel hoolitseda selle eest, et 2014.–2020. aasta mitmeaastane finantsraamistik hõlmaks piisavaid eelarvevahendeid sotsiaalsete investeeringute ergutamiseks ja toetamiseks ELis; |
| --- | --- |

71.

palub liikmesriikidel hoolitseda selle eest, et 2014.–2020. aasta mitmeaastane finantsraamistik hõlmaks piisavaid eelarvevahendeid sotsiaalsete investeeringute ergutamiseks ja toetamiseks ELis;

| 72. | nõuab, et uue noorte tööhõive algatuse jaoks eraldatud kuue miljardi euro kasutamine toimuks mitmeaastase finantsraamistiku esimestel aastatel, et vähendada noorte tööpuudust ja rakendada noortegarantiisid; rõhutab, et ILO andmetel moodustavad noortegarantiide rakendamise kulud euroalal 21 miljardit eurot; nõuab seetõttu, et mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise käigus suurendataks eraldatavat summat; kiidab heaks noortegarantii laiendamise, et see hõlmaks alla 30-aastaseid; |
| --- | --- |

72.

nõuab, et uue noorte tööhõive algatuse jaoks eraldatud kuue miljardi euro kasutamine toimuks mitmeaastase finantsraamistiku esimestel aastatel, et vähendada noorte tööpuudust ja rakendada noortegarantiisid; rõhutab, et ILO andmetel moodustavad noortegarantiide rakendamise kulud euroalal 21 miljardit eurot; nõuab seetõttu, et mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise käigus suurendataks eraldatavat summat; kiidab heaks noortegarantii laiendamise, et see hõlmaks alla 30-aastaseid;

| 73. | kiidab heaks komisjoni kavatsuse uurida uute rahastamisvahendite kasutamist, et suurendada riiklike sotsiaalsete investeeringute finantsvõimendust; kutsub komisjoni üles selles valdkonnas üksikasjalikumaid ettepanekuid tegema; |
| --- | --- |

73.

kiidab heaks komisjoni kavatsuse uurida uute rahastamisvahendite kasutamist, et suurendada riiklike sotsiaalsete investeeringute finantsvõimendust; kutsub komisjoni üles selles valdkonnas üksikasjalikumaid ettepanekuid tegema;

Majandus- ja rahaliidu sotsiaalne mõõde

| 74. | on seisukohal, et euroala eelarvedistsipliini ei tuleks hinnata ainult eelarve ja makromajanduse võrdlusaluste põhjal, vaid arvestada tuleks samamoodi ka tööhõive- ja sotsiaalvaldkonna võrdlusaluseid ning struktuurireformide eduaruandeid eesmärgiga tagada sotsiaalsete investeeringute asjakohane ja tõhus tase ning seeläbi sotsiaalse Euroopa Liidu kestlikkus pikemas perspektiivis; |
| --- | --- |

74.

on seisukohal, et euroala eelarvedistsipliini ei tuleks hinnata ainult eelarve ja makromajanduse võrdlusaluste põhjal, vaid arvestada tuleks samamoodi ka tööhõive- ja sotsiaalvaldkonna võrdlusaluseid ning struktuurireformide eduaruandeid eesmärgiga tagada sotsiaalsete investeeringute asjakohane ja tõhus tase ning seeläbi sotsiaalse Euroopa Liidu kestlikkus pikemas perspektiivis;

| 75. | nõuab, et komisjon pööraks tõelise majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme tugevdamise võimalusi kaaludes tähelepanu ka liikmesriikide riiklike investeeringute vajadusele, eriti investeeringutele, mis seonduvad strateegia „Euroopa 2020” sotsiaalsete ja hariduslike eesmärkidega; |
| --- | --- |

75.

nõuab, et komisjon pööraks tõelise majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme tugevdamise võimalusi kaaludes tähelepanu ka liikmesriikide riiklike investeeringute vajadusele, eriti investeeringutele, mis seonduvad strateegia „Euroopa 2020” sotsiaalsete ja hariduslike eesmärkidega;

| 76. | kordab, et Euroopa sotsiaalmeetmete pakett peaks edendama järgmist:






  — | lisaks Euroopa majanduse juhtimisele tuleb parandada sotsiaalset juhtimist, austades täielikult sotsiaalpartnerite autonoomiat ning arvestades kolmepoolse sotsiaalse dialoogi tähtsust; |
| --- | --- | --- |

76.

kordab, et Euroopa sotsiaalmeetmete pakett peaks edendama järgmist:

—

lisaks Euroopa majanduse juhtimisele tuleb parandada sotsiaalset juhtimist, austades täielikult sotsiaalpartnerite autonoomiat ning arvestades kolmepoolse sotsiaalse dialoogi tähtsust;

| — | tuleb määratleda vahendid, mis võimaldavad kiiresti kasutusele võtta Euroopa noortegarantii; vaja on praktika ja õpipoisiõppe raamistikku; tuleb arendada vajalikke ja kättesaadavaid avalikke teenuseid; tuleb tagada inimväärset äraelamist võimaldav töötasu ja riiklik miinimumpalk, et vältida töötavate inimeste vaesust; on vaja sotsiaalkaitset ja pensioniõiguste ülekantavust; tuleb tagada juurdepääs mõistliku hinnaga ja vajadustele vastavale sotsiaaleluasemele; on vaja kindlustada sotsiaalkaitse baastase, et tagada olenemata sissetulekust võrdne juurdepääs peamistele tervishoiuteenustele; tulev rakendada sotsiaalprotokoll, et kaitsta põhilisi sotsiaalseid ja tööõigusi; tuleb tagada mees- ja naistöötajatele võrdse töö või võrdväärse töö eest võrdne tasu; tuleb uuendada tervishoiu- ja ohutusstrateegiat; |
| --- | --- |

—

tuleb määratleda vahendid, mis võimaldavad kiiresti kasutusele võtta Euroopa noortegarantii; vaja on praktika ja õpipoisiõppe raamistikku; tuleb arendada vajalikke ja kättesaadavaid avalikke teenuseid; tuleb tagada inimväärset äraelamist võimaldav töötasu ja riiklik miinimumpalk, et vältida töötavate inimeste vaesust; on vaja sotsiaalkaitset ja pensioniõiguste ülekantavust; tuleb tagada juurdepääs mõistliku hinnaga ja vajadustele vastavale sotsiaaleluasemele; on vaja kindlustada sotsiaalkaitse baastase, et tagada olenemata sissetulekust võrdne juurdepääs peamistele tervishoiuteenustele; tulev rakendada sotsiaalprotokoll, et kaitsta põhilisi sotsiaalseid ja tööõigusi; tuleb tagada mees- ja naistöötajatele võrdse töö või võrdväärse töö eest võrdne tasu; tuleb uuendada tervishoiu- ja ohutusstrateegiat;

| — | uus seadusandlik algatus riikide parlamentide õiguse kohta nõuda komisjonilt „rohelise kaardina” seadusandlikku algatust vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 352; |
| --- | --- |

—

uus seadusandlik algatus riikide parlamentide õiguse kohta nõuda komisjonilt „rohelise kaardina” seadusandlikku algatust vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 352;

| — | riikide parlamentide uued õigused nõuda komisjonilt „rohelise kaardina” seadusandlikku algatust aluslepingu muudatuse teel; |
| --- | --- |

—

riikide parlamentide uued õigused nõuda komisjonilt „rohelise kaardina” seadusandlikku algatust aluslepingu muudatuse teel;

| — | tagada sotsiaalseteks investeeringuteks piisavad vahendid, sealhulgas tagada, et 25 % ühtekuuluvuspoliitika vahenditest eraldatakse Euroopa Sotsiaalfondile; |
| --- | --- |

—

tagada sotsiaalseteks investeeringuteks piisavad vahendid, sealhulgas tagada, et 25 % ühtekuuluvuspoliitika vahenditest eraldatakse Euroopa Sotsiaalfondile;

| 77. | kutsub liikmesriike üles laiendama tõhustatud koostöö põhimõtte rakendamist sotsiaal- ja tööhõivepoliitikale, juhul kui blokeeriv vähemus põhjendamatult takistab vajalikku edasiminekut; |
| --- | --- |

77.

kutsub liikmesriike üles laiendama tõhustatud koostöö põhimõtte rakendamist sotsiaal- ja tööhõivepoliitikale, juhul kui blokeeriv vähemus põhjendamatult takistab vajalikku edasiminekut;

o

o o

| 78. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja nõukogule. |
| --- | --- |

78.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja nõukogule.

---

(1)  ELT L 59, 2.3.2013, lk 5.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0053.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0260.

(4)  ELT C 131 E, 8.5.2013, lk 87.

(5)  ELT C 248, 25.8.2011, lk 130.

(6)  ELT C 153 E, 31.5.2013, lk 57.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0224.

(8)  ELT C 308 E, 20.10.2011, lk 6.

(9)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 23.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0092.

(11)  ELT C 33 E, 5.2.2013, lk 65.

(12)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 11.

(13)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 112.

(14)  Parlamendi tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raport A7-0250/2012.

(15)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0429.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0050.

(17)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0419.

(18)  http://europa.eu/rapid/press-release_STAT-13-28_en.htm?locale=en

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/79 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/79

---

P7_TA(2013)0267

Regionaalpoliitika kui laiemate riiklike toetusskeemide osa

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta resolutsioon regionaalpoliitika kui laiemate riiklike toetusskeemide osa kohta (2013/2104(INI))

(2016/C 065/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 174 ja järgnevaid artikleid, millega kehtestatakse majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärk ja määratletakse struktuurilised rahastamisvahendeid selle saavutamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 174 ja järgnevaid artikleid, millega kehtestatakse majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärk ja määratletakse struktuurilised rahastamisvahendeid selle saavutamiseks,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkte a ja c, millega nähakse ette abikõlblikkus piirkondliku riigiabi saamiseks, et edendada Euroopa Liidu teatud ebasoodsate piirkondade majanduslikku arengut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkte a ja c, millega nähakse ette abikõlblikkus piirkondliku riigiabi saamiseks, et edendada Euroopa Liidu teatud ebasoodsate piirkondade majanduslikku arengut,

| — | võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvate fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (COM(2012)0496), muudetuna (COM(2013)0146), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvate fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (COM(2012)0496), muudetuna (COM(2013)0146),

| — | võttes arvesse oma 17. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni riigiabi ajakohastamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni riigiabi ajakohastamise kohta (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 1. veebruari 2013. aasta arvamust nr 2232/2012 piirkondliku riigiabi suuniste kohta 2014.–2020. aastaks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 1. veebruari 2013. aasta arvamust nr 2232/2012 piirkondliku riigiabi suuniste kohta 2014.–2020. aastaks,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. märtsi 2013. aasta arvamust INT/653 siseturu ja piirkondliku riigiabi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. märtsi 2013. aasta arvamust INT/653 siseturu ja piirkondliku riigiabi kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni regionaalabi suuniseid aastateks 2007–2013 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni regionaalabi suuniseid aastateks 2007–2013 (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. mai 2012. aasta teatist „ELi riigiabi ajakohastamine” (COM(2012)0209), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. mai 2012. aasta teatist „ELi riigiabi ajakohastamine” (COM(2012)0209),

| — | võttes arvesse komisjoni otsust C(2012)7542 asjas SA 33243 Jornal da Madeira, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni otsust C(2012)7542 asjas SA 33243 Jornal da Madeira,

| — | võttes arvesse komisjoni dokumenti „Konkurentsi peadirektoraadi üksuste dokument: regionaalabi suuniste eelnõu aastateks 2014–2020” (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni dokumenti „Konkurentsi peadirektoraadi üksuste dokument: regionaalabi suuniste eelnõu aastateks 2014–2020” (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 7.–8. veebruari 2013. aasta järelduste (mitmeaastase finantsraamistiku kohta) punkti 57 – piirkondlik riigiabi (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 7.–8. veebruari 2013. aasta järelduste (mitmeaastase finantsraamistiku kohta) punkti 57 – piirkondlik riigiabi (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 1998. aasta teatist liikmesriikidele regionaal- ja konkurentsipoliitika vaheliste seoste kohta – koondumise ja kokkusobivuse tugevdamine (COM(1998)0673), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1998. aasta teatist liikmesriikidele regionaal- ja konkurentsipoliitika vaheliste seoste kohta – koondumise ja kokkusobivuse tugevdamine (COM(1998)0673),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsust liidetud kohtuasjades T-443/08, T-455/08T (Mitteldeutsche Flughafen ja Flughafen Leipzig/Halle v komisjon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsust liidetud kohtuasjades T-443/08, T-455/08T (Mitteldeutsche Flughafen ja Flughafen Leipzig/Halle v komisjon),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „„Kõigepealt mõtle väikestele” – Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act”” (COM(2008)0394); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „„Kõigepealt mõtle väikestele” – Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act”” (COM(2008)0394);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamusi (A7-0204/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamusi (A7-0204/2013),

| A. | arvestades, et komisjon viib läbi riigiabi ajakohastamise protsessi, mille eesmärk on edendada majanduskasvu, keskenduda tähtsamatele juhtudele ning lihtsustada, ühtlustada ja kiirendada asjakohaste eeskirjade rakendamist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon viib läbi riigiabi ajakohastamise protsessi, mille eesmärk on edendada majanduskasvu, keskenduda tähtsamatele juhtudele ning lihtsustada, ühtlustada ja kiirendada asjakohaste eeskirjade rakendamist;

| B. | arvestades, et uute ettepanekute õiguslik alus, nagu see on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 109, näeb ette ainult parlamendiga konsulteerimise ja mitte seadusandliku tavamenetluse; arvestades, et parlamendil ei ole sõnaõigust 2014.–2020. aasta regionaalabi suuniste vastuvõtmisel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et uute ettepanekute õiguslik alus, nagu see on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 109, näeb ette ainult parlamendiga konsulteerimise ja mitte seadusandliku tavamenetluse; arvestades, et parlamendil ei ole sõnaõigust 2014.–2020. aasta regionaalabi suuniste vastuvõtmisel;

| C. | arvestades, et veel ei ole lõpule viidud seadusandlikku tavamenetlust õigusaktide paketi suhtes, milles käsitletakse liidu struktuurifonde ja investeerimisfonde puudutavat ühtekuuluvuspoliitikat aastatel 2014–2020; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et veel ei ole lõpule viidud seadusandlikku tavamenetlust õigusaktide paketi suhtes, milles käsitletakse liidu struktuurifonde ja investeerimisfonde puudutavat ühtekuuluvuspoliitikat aastatel 2014–2020;

| D. | arvestades, et kõige levinumad riigi toetuskavade vormid esinevad abirahade ja toetuste, maksusoodustuste, erandite, stiimulite andmise, sooduslaenude, tagatiste, soodustingimustel laenu intressimäärade ja omakapitaliosaluse kujul, mida annavad riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused ning riigi kontrollitavad üksused ning mida antakse järjest enamate avaliku ja erasektori partnerluse eri vormide kaudu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kõige levinumad riigi toetuskavade vormid esinevad abirahade ja toetuste, maksusoodustuste, erandite, stiimulite andmise, sooduslaenude, tagatiste, soodustingimustel laenu intressimäärade ja omakapitaliosaluse kujul, mida annavad riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused ning riigi kontrollitavad üksused ning mida antakse järjest enamate avaliku ja erasektori partnerluse eri vormide kaudu;

| E. | arvestades, et on mitmeid riigiabi eeskirju ja suuniseid, mida kohaldatakse piirkondlikul, valdkondlikul või horisontaalsel tasandil, samas kui valik, mis liiki abi kohaldada, on teatud määral jäetud liikmesriikide otsustada; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et on mitmeid riigiabi eeskirju ja suuniseid, mida kohaldatakse piirkondlikul, valdkondlikul või horisontaalsel tasandil, samas kui valik, mis liiki abi kohaldada, on teatud määral jäetud liikmesriikide otsustada;

| F. | arvestades, et komisjoni sõnade kohaselt on tema regionaalabi suuniste eesmärk edendada konkurentsipõhist ja sidusat ühtset turgu, tagades samal ajal, et abi turgu moonutav mõju oleks võimalikult väike; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjoni sõnade kohaselt on tema regionaalabi suuniste eesmärk edendada konkurentsipõhist ja sidusat ühtset turgu, tagades samal ajal, et abi turgu moonutav mõju oleks võimalikult väike;

| G. | arvestades, et riigiabi peaks täiendama ELi teiste poliitikavaldkondade, eelkõige ühtekuuluvuspoliitika eesmärke, ja nendega tasakaalu saavutama; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et riigiabi peaks täiendama ELi teiste poliitikavaldkondade, eelkõige ühtekuuluvuspoliitika eesmärke, ja nendega tasakaalu saavutama;

| H. | arvestades, et riigiabi eeskirjade kohaldamine ja tõlgendamine sõltub suuresti ka Euroopa Kohtu kohtupraktikast; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et riigiabi eeskirjade kohaldamine ja tõlgendamine sõltub suuresti ka Euroopa Kohtu kohtupraktikast;

| I. | arvestades, et mehhanismi olemasolu, mis tagaks ELi riigiabi tõhusa rakendamise ja kohaldamise, on aastateks 2014–2020 kavandatavate ühtekuuluvuspoliitika määruste eelnõudes sätestatud üks üldistest eeltingimustest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mehhanismi olemasolu, mis tagaks ELi riigiabi tõhusa rakendamise ja kohaldamise, on aastateks 2014–2020 kavandatavate ühtekuuluvuspoliitika määruste eelnõudes sätestatud üks üldistest eeltingimustest;

| J. | arvestades, et riigiabi ja selle andmise üle järelevalve teostamise järelmõju liikmesriikidele, piirkondadele ja kohalikele omavalitsustele, samuti ettevõtetele, turgudele ja majandusele ei ole veel piisavalt hinnatud, nagu märgib kontrollikoda oma aruandes, milles käsitletakse komisjoni tõhusust riigiabi hindamisel (5); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et riigiabi ja selle andmise üle järelevalve teostamise järelmõju liikmesriikidele, piirkondadele ja kohalikele omavalitsustele, samuti ettevõtetele, turgudele ja majandusele ei ole veel piisavalt hinnatud, nagu märgib kontrollikoda oma aruandes, milles käsitletakse komisjoni tõhusust riigiabi hindamisel (5);

| K. | arvestades, et kartus halduskoormuse ees on abisaajate riigiabi või ühtekuuluvuspoliitika eeskirjadega kokkupuutumisel peamine mure; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kartus halduskoormuse ees on abisaajate riigiabi või ühtekuuluvuspoliitika eeskirjadega kokkupuutumisel peamine mure;

Riigiabi eeskirjade ja ühtekuuluvuspoliitika koordineerimine

| 1. | tunneb heameelt komisjoni 2014.–2020. aasta regionaalabi suuniste eelnõu üle, mis on riigiabi ajakohastamise programmi lahutamatu osa; kordab oma toetust käsitlusviisile, kus riigiabi vastavuse hindamise eeskirjad rajanevad ühistel põhimõtetel ja on kooskõlas üldise grupierandi määruse (6) ja eri suunistega; pooldab terviklikul majandusanalüüsil põhinevate lihtsamate, ettearvatavate ja mõjusamate riigiabi kontrolli ja jõustamise eeskirjade vastuvõtmist; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt komisjoni 2014.–2020. aasta regionaalabi suuniste eelnõu üle, mis on riigiabi ajakohastamise programmi lahutamatu osa; kordab oma toetust käsitlusviisile, kus riigiabi vastavuse hindamise eeskirjad rajanevad ühistel põhimõtetel ja on kooskõlas üldise grupierandi määruse (6) ja eri suunistega; pooldab terviklikul majandusanalüüsil põhinevate lihtsamate, ettearvatavate ja mõjusamate riigiabi kontrolli ja jõustamise eeskirjade vastuvõtmist;

| 2. | on seisukohal, et nii ühtekuuluvuspoliitika kui ka riigi toetuskavade eeskirjade rakendamine kohalike ja piirkondlike investeeringute ning avaliku ja erasektori partnerluse tugevdamiseks on majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse, piirkondliku ja kohaliku arengu, aruka, kestliku ning kaasava majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamisel keskse tähtsusega; on siiski mures, kas riigiabi käsitlevad eeskirjad on kooskõlas Euroopa struktuurifondide ja investeerimisfondide rakendamisega; nõuab seetõttu, et komisjon tagaks riigiabi ajakohastamise kooskõla aastateks 2014–2020 kavandatavate ühtekuuluvuspoliitika määrustega, nii et ühtekuuluvuspoliitika raames ei esineks suurt erinevust samasse piirkonnakategooriasse kuuluvate alade kohtlemises; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et nii ühtekuuluvuspoliitika kui ka riigi toetuskavade eeskirjade rakendamine kohalike ja piirkondlike investeeringute ning avaliku ja erasektori partnerluse tugevdamiseks on majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse, piirkondliku ja kohaliku arengu, aruka, kestliku ning kaasava majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamisel keskse tähtsusega; on siiski mures, kas riigiabi käsitlevad eeskirjad on kooskõlas Euroopa struktuurifondide ja investeerimisfondide rakendamisega; nõuab seetõttu, et komisjon tagaks riigiabi ajakohastamise kooskõla aastateks 2014–2020 kavandatavate ühtekuuluvuspoliitika määrustega, nii et ühtekuuluvuspoliitika raames ei esineks suurt erinevust samasse piirkonnakategooriasse kuuluvate alade kohtlemises;

| 3. | peab kahetsusväärseks, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 109, mis on nn volitusmääruse ja kaudselt üldise grupierandi määruse õiguslik alus, sätestatakse üksnes konsulteerimine parlamendiga, mitte aga kaasotsustamismenetlus; on veendunud, et niisugune demokraatia puudujääk on lubamatu; teeb ettepaneku, et see puudujääk tuleks kõrvaldada võimalikult kiiresti konkurentsipoliitikat käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe abil ning parandada aluslepingute järgmise läbivaatamise käigus; märgib, et komisjoni tihedama majandus- ja rahaliidu loomise tegevuskavas nähakse ette, et aluslepingu muutmiseks tuleb ettepanekud esitada 2014. aastaks; leiab, et selline ettepanek peaks sisaldama muu hulgas konkreetset ettepanekut muuta ELi toimimise lepingu artiklit 109 nii, et nimetatud artiklis osutatud määrused võetaks vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt; |
| --- | --- |

3.

peab kahetsusväärseks, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 109, mis on nn volitusmääruse ja kaudselt üldise grupierandi määruse õiguslik alus, sätestatakse üksnes konsulteerimine parlamendiga, mitte aga kaasotsustamismenetlus; on veendunud, et niisugune demokraatia puudujääk on lubamatu; teeb ettepaneku, et see puudujääk tuleks kõrvaldada võimalikult kiiresti konkurentsipoliitikat käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe abil ning parandada aluslepingute järgmise läbivaatamise käigus; märgib, et komisjoni tihedama majandus- ja rahaliidu loomise tegevuskavas nähakse ette, et aluslepingu muutmiseks tuleb ettepanekud esitada 2014. aastaks; leiab, et selline ettepanek peaks sisaldama muu hulgas konkreetset ettepanekut muuta ELi toimimise lepingu artiklit 109 nii, et nimetatud artiklis osutatud määrused võetaks vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt;

| 4. | ergutab komisjoni jätkama pehme õiguse suuniste kehtestamist konkurentsi valdkonnas, eelkõige riigiabi kohta, ning võtma osalejatele teatava õiguskindluse tagamiseks nõuetekohaselt arvesse Euroopa Kohtu pretsedendiõigust; |
| --- | --- |

4.

ergutab komisjoni jätkama pehme õiguse suuniste kehtestamist konkurentsi valdkonnas, eelkõige riigiabi kohta, ning võtma osalejatele teatava õiguskindluse tagamiseks nõuetekohaselt arvesse Euroopa Kohtu pretsedendiõigust;

| 5. | rõhutab asjaolu, et riigiabi kontrolli esmane eesmärk on tagada konkurentsipõhisel ja sidusal siseturul võrdsed tingimused; toetab täielikult riigiabi ajakohastamise üldist eesmärki kohandada riigiabi eeskirjad ELi majanduskasvu edendamise vajadusega; märgib, et see on eriti asjakohane majanduskasvu edendamiseks kõige ebasoodsamates ELi piirkondades, hoides abi moonutava mõju siseturul minimaalsena; |
| --- | --- |

5.

rõhutab asjaolu, et riigiabi kontrolli esmane eesmärk on tagada konkurentsipõhisel ja sidusal siseturul võrdsed tingimused; toetab täielikult riigiabi ajakohastamise üldist eesmärki kohandada riigiabi eeskirjad ELi majanduskasvu edendamise vajadusega; märgib, et see on eriti asjakohane majanduskasvu edendamiseks kõige ebasoodsamates ELi piirkondades, hoides abi moonutava mõju siseturul minimaalsena;

| 6. | rõhutab, et nii riigiabi eeskirjad kui ka ühtekuuluvuspoliitika eesmärgid peaksid parandama piirkondade ja kõige ebasoodsamate piirkondade olukorda ning et ELi riigiabi ajakohastamise protsess peab peegeldama ühtekuuluvuse eesmärke kogu ELis, st kaasa aitama piirkondade säästvale arengule ja parandama heaolu; usub, et konkurentsieeskirjade ajakohastamine peab põhinema täielikul arusaamal, milline on nende eeskirjade mõju riigi tasandist allpool asuvatele tasanditele; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et nii riigiabi eeskirjad kui ka ühtekuuluvuspoliitika eesmärgid peaksid parandama piirkondade ja kõige ebasoodsamate piirkondade olukorda ning et ELi riigiabi ajakohastamise protsess peab peegeldama ühtekuuluvuse eesmärke kogu ELis, st kaasa aitama piirkondade säästvale arengule ja parandama heaolu; usub, et konkurentsieeskirjade ajakohastamine peab põhinema täielikul arusaamal, milline on nende eeskirjade mõju riigi tasandist allpool asuvatele tasanditele;

| 7. | palub komisjonil tagada, et aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu edendamine riigiabi toel toimuks üldises kooskõlas eelarve pikaajalise konsolideerimise usaldusväärsete strateegiatega; teeb ettepaneku, et komisjon võtaks riigipõhiste soovituste koostamisel rohkem arvesse seoseid riigiabipoliitika ja eelarve järelevalve vahel, ning kutsub liikmesriike üles võtma neid seoseid arvesse oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ning riiklike reformiprogrammide kavandamisel; rõhutab, et vaja oleks lihtsamaid eeskirju ning vähem, kuid paremini suunatud riigiabi, arvestades et riigiabi andmine ei ole üldreegel, vaid mõeldud erandjuhtudeks; rõhutab vajadust ennetada ja hoida ära liikmesriikide vaheline tormijooks toetustele, eriti praegusel rangete eelarvepiirangute ajal kogu ELis; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil tagada, et aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu edendamine riigiabi toel toimuks üldises kooskõlas eelarve pikaajalise konsolideerimise usaldusväärsete strateegiatega; teeb ettepaneku, et komisjon võtaks riigipõhiste soovituste koostamisel rohkem arvesse seoseid riigiabipoliitika ja eelarve järelevalve vahel, ning kutsub liikmesriike üles võtma neid seoseid arvesse oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ning riiklike reformiprogrammide kavandamisel; rõhutab, et vaja oleks lihtsamaid eeskirju ning vähem, kuid paremini suunatud riigiabi, arvestades et riigiabi andmine ei ole üldreegel, vaid mõeldud erandjuhtudeks; rõhutab vajadust ennetada ja hoida ära liikmesriikide vaheline tormijooks toetustele, eriti praegusel rangete eelarvepiirangute ajal kogu ELis;

| 8. | usub, et piirkondlikul abil on tõhus roll üksnes siis, kui seda kasutatakse säästlikult ja proportsionaalselt ning kui see keskendub kõige ebasoodsamas olukorras olevatele ELi piirkondadele, kus seda kõige rohkem vajatakse; rõhutab, et abi toetab struktuurselt regionaalarengut, eriti praeguse sügava majanduskriisi tingimustes; palub komisjonil tunnistada, et kriisikriteerium „tõsine häire liikmesriigi majanduses” kehtib endiselt nii reaalmajanduses kui ka finantssektoris, ning täpsustada ja ühtlustada selle hinnangu andmise kriteeriume; |
| --- | --- |

8.

usub, et piirkondlikul abil on tõhus roll üksnes siis, kui seda kasutatakse säästlikult ja proportsionaalselt ning kui see keskendub kõige ebasoodsamas olukorras olevatele ELi piirkondadele, kus seda kõige rohkem vajatakse; rõhutab, et abi toetab struktuurselt regionaalarengut, eriti praeguse sügava majanduskriisi tingimustes; palub komisjonil tunnistada, et kriisikriteerium „tõsine häire liikmesriigi majanduses” kehtib endiselt nii reaalmajanduses kui ka finantssektoris, ning täpsustada ja ühtlustada selle hinnangu andmise kriteeriume;

| 9. | märgib, et ühtekuuluvuspoliitika struktuurifondide ja ettevõtetele antava riigiabi vahel esineb teatav kattuvus; toonitab, et märkimisväärne osa ELi ühtekuuluvuspoliitika kulutustest ajavahemikul 2014–2020 kuulub grupierandi määruse alla ning selles kontekstis on asjakohased mitte üksnes regionaalabi suunised, vaid ka muud horisontaalsed ja sektoripõhised suunised; märgib, et kõik need riigiabivahendid peavad olema omavahel ja ühtekuuluvuspoliitika eesmärkidega kooskõlas ning kõik need eeskirjad peavad lõppeesmärgina tagama avaliku sektori vahendite tõhusa kasutamise ja edendama majanduskasvu; |
| --- | --- |

9.

märgib, et ühtekuuluvuspoliitika struktuurifondide ja ettevõtetele antava riigiabi vahel esineb teatav kattuvus; toonitab, et märkimisväärne osa ELi ühtekuuluvuspoliitika kulutustest ajavahemikul 2014–2020 kuulub grupierandi määruse alla ning selles kontekstis on asjakohased mitte üksnes regionaalabi suunised, vaid ka muud horisontaalsed ja sektoripõhised suunised; märgib, et kõik need riigiabivahendid peavad olema omavahel ja ühtekuuluvuspoliitika eesmärkidega kooskõlas ning kõik need eeskirjad peavad lõppeesmärgina tagama avaliku sektori vahendite tõhusa kasutamise ja edendama majanduskasvu;

| 10. | märgib riigiabi käsitleva üldise grupierandi määruse olulisust kogu riigiabi ajakohastamise protsessis, kuna grupierandi määruse alusel teavitamise kohustusest vabastamine teatavate riigiabi liikide korral võib märgatavalt vähendada liikmesriikide halduskoormust ning võimaldab ühtlasi komisjonil koondada oma ressursid kõige moonutavamatele riigiabi andmise juhtumitele ja jõustamistegevuses paremini prioriteete seada; on seetõttu seisukohal, et enne konkreetseid suuniseid oleks komisjon pidanud avaldama uue üldise grupierandi määruse eelnõu koos ühiste põhimõtetega; |
| --- | --- |

10.

märgib riigiabi käsitleva üldise grupierandi määruse olulisust kogu riigiabi ajakohastamise protsessis, kuna grupierandi määruse alusel teavitamise kohustusest vabastamine teatavate riigiabi liikide korral võib märgatavalt vähendada liikmesriikide halduskoormust ning võimaldab ühtlasi komisjonil koondada oma ressursid kõige moonutavamatele riigiabi andmise juhtumitele ja jõustamistegevuses paremini prioriteete seada; on seetõttu seisukohal, et enne konkreetseid suuniseid oleks komisjon pidanud avaldama uue üldise grupierandi määruse eelnõu koos ühiste põhimõtetega;

| 11. | kiidab heaks komisjoni eesmärgi muuta riigiabi ajakohastamise protsessi põhimõtted selgemaks, lihtsamaks ja kergemaks; on seisukohal, et need põhimõtted peaksid olema hästi kooskõlastatud muude ELi poliitikavaldkondadega ning samas olema piisavalt selged, prognoositavad ja paindlikud, et rahuldada teatavate liikmesriikide ja nende piirkondade vajadusi kriisi ja tõsiste majandusraskuste tingimustes; kordab, et tunnistab riigiabi ja avaliku sektori investeeringute tähtsat rolli majanduskriisi lahendamisel ning majanduskasvu ja tööhõive eesmärkide saavutamisel; on sellega seoses seisukohal, et komisjon peaks tagama, et tulevastes regionaalabi suunistes sätestatavaid toetusmäärasid ei kohaldataks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest eraldatavatele avaliku sektori toetustele; väljendab muret, et ettepanek sellisena, nagu see on avaldatud konsulteerimiseks, ei ole piisavalt tõenduspõhine ja võib minna vastuollu lihtsustamise eesmärgiga; |
| --- | --- |

11.

kiidab heaks komisjoni eesmärgi muuta riigiabi ajakohastamise protsessi põhimõtted selgemaks, lihtsamaks ja kergemaks; on seisukohal, et need põhimõtted peaksid olema hästi kooskõlastatud muude ELi poliitikavaldkondadega ning samas olema piisavalt selged, prognoositavad ja paindlikud, et rahuldada teatavate liikmesriikide ja nende piirkondade vajadusi kriisi ja tõsiste majandusraskuste tingimustes; kordab, et tunnistab riigiabi ja avaliku sektori investeeringute tähtsat rolli majanduskriisi lahendamisel ning majanduskasvu ja tööhõive eesmärkide saavutamisel; on sellega seoses seisukohal, et komisjon peaks tagama, et tulevastes regionaalabi suunistes sätestatavaid toetusmäärasid ei kohaldataks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest eraldatavatele avaliku sektori toetustele; väljendab muret, et ettepanek sellisena, nagu see on avaldatud konsulteerimiseks, ei ole piisavalt tõenduspõhine ja võib minna vastuollu lihtsustamise eesmärgiga;

Regionaalabi territoriaalne katvus aastatel 2014–2020

| 12. | märgib, et erinevalt muudest riigiabi liikidest, mida saab anda kogu ELis, peab regionaalabi määratluse poolest olema ette nähtud piiratud geograafilises ulatuses ja piiratud elanikkonnale; |
| --- | --- |

12.

märgib, et erinevalt muudest riigiabi liikidest, mida saab anda kogu ELis, peab regionaalabi määratluse poolest olema ette nähtud piiratud geograafilises ulatuses ja piiratud elanikkonnale;

| 13. | on seisukohal, et aastateks 2014–2020 kavandatavate regionaalabi uute suuniste puhul tuleks eri geograafilisteks aladeks jagamine siiski säilitada või seda tuleks võrreldes praeguse 45 %ga suurendada ning toetuse määr tuleks säilitada praegusel tasemel, võttes arvesse liikmesriikide poliitilist, majanduslikku ja sotsiaalset olukorda ning ka nende looduslikult, geograafiliselt ja demograafiliselt ebasoodsaid tingimusi; märgib, et ülemaailmses kontekstis võib ELi ja EMP majandus sattuda ebasoodsasse olukorda võrreldes kolmandate riikidega, kus on vähem ranged tööhõivemudelid või väiksemad kulud, mis võib vähendada ELi ja EMPi atraktiivsust; märgib, et ELi ebasoodsates piirkondades õõnestavad erasektoris vajalikud bilansikohandused, kokkuhoiust tingitud kärped avaliku sektori vahendites ja majanduslik ebakindlus investeeringuid ja juurdepääsu rahastamisele, suurendades seeläbi piirkondadevahelist ebavõrdsust; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et aastateks 2014–2020 kavandatavate regionaalabi uute suuniste puhul tuleks eri geograafilisteks aladeks jagamine siiski säilitada või seda tuleks võrreldes praeguse 45 %ga suurendada ning toetuse määr tuleks säilitada praegusel tasemel, võttes arvesse liikmesriikide poliitilist, majanduslikku ja sotsiaalset olukorda ning ka nende looduslikult, geograafiliselt ja demograafiliselt ebasoodsaid tingimusi; märgib, et ülemaailmses kontekstis võib ELi ja EMP majandus sattuda ebasoodsasse olukorda võrreldes kolmandate riikidega, kus on vähem ranged tööhõivemudelid või väiksemad kulud, mis võib vähendada ELi ja EMPi atraktiivsust; märgib, et ELi ebasoodsates piirkondades õõnestavad erasektoris vajalikud bilansikohandused, kokkuhoiust tingitud kärped avaliku sektori vahendites ja majanduslik ebakindlus investeeringuid ja juurdepääsu rahastamisele, suurendades seeläbi piirkondadevahelist ebavõrdsust;

| 14. | on seisukohal, et uued eeskirjad ei tohiks avaldada piiravat mõju investeeringutele piirkondades ja piirkondade majanduskasvule olukorras, kus piirkonnad liiguvad vähem arenenud alade kategooriast rohkem arenenud alade kategooriasse; on teadlik, et teatud piirkonnad, mis praeguse süsteemi kohaselt võivad riigiabi saada, võivad tulevikus mitte täita regionaalabi suunistes sätestatud aladeks jagamise eotud kriteeriume ja võivad seetõttu jääda aladeks jagamise süsteemist välja; on veendunud, et nimetatud piirkondadel peaks olema eriline turvameetmete süsteem, mis oleks sarnane ühtekuuluvuspoliitika üleminekupiirkondade süsteemidega, tagaks parema kooskõla aastateks 2014–2020 kavandatavate ühtekuuluvuspoliitika määruste ja konkurentsieeskirjade vahel ning võimaldaks liikmesriikidel uue olukorraga toime tulla; teeb sellega seoses ettepaneku, et kõik piirkonnad, mida käsitleti perioodil 2007–2013 punkti a aladena, määratletaks perioodiks 2014–2020 juba ette punkti c aladena; palub komisjonil tagada võimalus vastavalt suurendada maksimaalset toetusmäära endistel punkti a aladel, kaasa arvatud nn statistilise mõju piirkondades, ja vastavalt ka punkti c aladel; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et uued eeskirjad ei tohiks avaldada piiravat mõju investeeringutele piirkondades ja piirkondade majanduskasvule olukorras, kus piirkonnad liiguvad vähem arenenud alade kategooriast rohkem arenenud alade kategooriasse; on teadlik, et teatud piirkonnad, mis praeguse süsteemi kohaselt võivad riigiabi saada, võivad tulevikus mitte täita regionaalabi suunistes sätestatud aladeks jagamise eotud kriteeriume ja võivad seetõttu jääda aladeks jagamise süsteemist välja; on veendunud, et nimetatud piirkondadel peaks olema eriline turvameetmete süsteem, mis oleks sarnane ühtekuuluvuspoliitika üleminekupiirkondade süsteemidega, tagaks parema kooskõla aastateks 2014–2020 kavandatavate ühtekuuluvuspoliitika määruste ja konkurentsieeskirjade vahel ning võimaldaks liikmesriikidel uue olukorraga toime tulla; teeb sellega seoses ettepaneku, et kõik piirkonnad, mida käsitleti perioodil 2007–2013 punkti a aladena, määratletaks perioodiks 2014–2020 juba ette punkti c aladena; palub komisjonil tagada võimalus vastavalt suurendada maksimaalset toetusmäära endistel punkti a aladel, kaasa arvatud nn statistilise mõju piirkondades, ja vastavalt ka punkti c aladel;

| 15. | rõhutab riigiabi rolli selliste riikide majanduses, mida kriis on eriti rängalt tabanud ja mille jaoks võib avaliku sektori rahastamine ühtekuuluvuspoliitika raames olla ainus investeeringute allikas; teeb sellega seoses ettepaneku kaaluda spetsiifiliste piirkondlike erandite tegemist väljaspool regionaalabi kaarti, et liikmesriigid saaksid võidelda kriisi tagajärgedega; märgib, et komisjon võtab riigiabikõlblikkuse määramisel majandusarenguga seoses aluseks ajavahemiku 2008–2011 ja tööpuudusega seoses ajavahemiku 2009–2011, olenemata asjaolust, et need aastad ei saa veel olla kriisi ja loodusõnnetuste poolt põhjustatud territoriaalse mõju mõõdupuuks; palub komisjonil lähtuda hilisematest ja täpsematest andmetest; soovitab komisjonil ajalise lünga vältimiseks pikendada praeguste regionaalabi suuniste ja regionaalabi kaardi kehtivust vähemalt kuus kuud, kuna uusi kaarte ei kiideta heaks õigeaegselt; kiidab heaks komisjoni kavatsuse teha 2017. aastal punkti c alade regionaalabi kaartide vahekokkuvõte; |
| --- | --- |

15.

rõhutab riigiabi rolli selliste riikide majanduses, mida kriis on eriti rängalt tabanud ja mille jaoks võib avaliku sektori rahastamine ühtekuuluvuspoliitika raames olla ainus investeeringute allikas; teeb sellega seoses ettepaneku kaaluda spetsiifiliste piirkondlike erandite tegemist väljaspool regionaalabi kaarti, et liikmesriigid saaksid võidelda kriisi tagajärgedega; märgib, et komisjon võtab riigiabikõlblikkuse määramisel majandusarenguga seoses aluseks ajavahemiku 2008–2011 ja tööpuudusega seoses ajavahemiku 2009–2011, olenemata asjaolust, et need aastad ei saa veel olla kriisi ja loodusõnnetuste poolt põhjustatud territoriaalse mõju mõõdupuuks; palub komisjonil lähtuda hilisematest ja täpsematest andmetest; soovitab komisjonil ajalise lünga vältimiseks pikendada praeguste regionaalabi suuniste ja regionaalabi kaardi kehtivust vähemalt kuus kuud, kuna uusi kaarte ei kiideta heaks õigeaegselt; kiidab heaks komisjoni kavatsuse teha 2017. aastal punkti c alade regionaalabi kaartide vahekokkuvõte;

| 16. | palub komisjonil kaaluda oma regionaalabi alaste otsuste majanduslikku mõju laiemas geograafilises kontekstis, kuna piirialad võivad majandustegevuse asukoha puhul sattuda konkureerima Euroopa Majanduspiirkonnaga; soovitab komisjonil võtta seda aspekti arvesse ELi naabruspoliitikas ja läbirääkimistel kandidaatriikidega; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil kaaluda oma regionaalabi alaste otsuste majanduslikku mõju laiemas geograafilises kontekstis, kuna piirialad võivad majandustegevuse asukoha puhul sattuda konkureerima Euroopa Majanduspiirkonnaga; soovitab komisjonil võtta seda aspekti arvesse ELi naabruspoliitikas ja läbirääkimistel kandidaatriikidega;

| 17. | tuletab meelde Euroopa Ülemkogu seisukohta, milles kutsuti komisjoni üles tagama, et arvesse võetaks lähenemispiirkondadega külgnevate piirkondade eriolukorda; toonitab seetõttu tasakaalustatud käsitlusviisi tähtsust seoses punkti a ja punkti c alade määramisega, eesmärgiga vähendada toetusmäärade erinevusi eri liikmesriikides asuvate ühise piiriga piirkondade vahel; palub komisjonil tagada, et riigiabikõlbmatutele piirkondadele, millel on piir mingi teise liikmesriigi punkti a alaga, antaks eritoetust punkti c ala määra alusel; leiab, et see toetus peaks erandina üldisest abi ülemmäärast määratama liikmesriikidele lisaks eelmääratletud ja eelmääratlemata punkti c alade eraldisele; nõuab, et kõigi piirkonnakategooriate ja iga suurusega ettevõtete vaheline erinevus toetuse määras ei tohiks ületada 15 %; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde Euroopa Ülemkogu seisukohta, milles kutsuti komisjoni üles tagama, et arvesse võetaks lähenemispiirkondadega külgnevate piirkondade eriolukorda; toonitab seetõttu tasakaalustatud käsitlusviisi tähtsust seoses punkti a ja punkti c alade määramisega, eesmärgiga vähendada toetusmäärade erinevusi eri liikmesriikides asuvate ühise piiriga piirkondade vahel; palub komisjonil tagada, et riigiabikõlbmatutele piirkondadele, millel on piir mingi teise liikmesriigi punkti a alaga, antaks eritoetust punkti c ala määra alusel; leiab, et see toetus peaks erandina üldisest abi ülemmäärast määratama liikmesriikidele lisaks eelmääratletud ja eelmääratlemata punkti c alade eraldisele; nõuab, et kõigi piirkonnakategooriate ja iga suurusega ettevõtete vaheline erinevus toetuse määras ei tohiks ületada 15 %;

| 18. | juhib komisjoni tähelepanu äärepoolseimate ja hõredalt asustatud ning saarepiirkondade olukorrale; soovitab kasutada riigiabi kui vahendit, mis hüvitab piisavalt nende piirkondade saarelise asendi, kauguse, väiksuse, keerulise topograafia, kliima ja turu piiratuse; palub kohandada ühtekuuluvuspoliitika õigusaktide pakett neile piirkondadele antava, konkurentsipoliitika nõuetele vastava tegevusabiga; nõuab, et komisjon kinnitaks oma uutes regionaalabi suunistes veel kord selgesõnaliselt degressiivsuse ja ajalise piirangu puudumise põhimõtteid nimetatud piirkondade tegevusabis; palub komisjonil selgitada äärepoolseimatele piirkondadele antava riigiabi määratlust ning tuua eraldi välja täiendavad veokulud; |
| --- | --- |

18.

juhib komisjoni tähelepanu äärepoolseimate ja hõredalt asustatud ning saarepiirkondade olukorrale; soovitab kasutada riigiabi kui vahendit, mis hüvitab piisavalt nende piirkondade saarelise asendi, kauguse, väiksuse, keerulise topograafia, kliima ja turu piiratuse; palub kohandada ühtekuuluvuspoliitika õigusaktide pakett neile piirkondadele antava, konkurentsipoliitika nõuetele vastava tegevusabiga; nõuab, et komisjon kinnitaks oma uutes regionaalabi suunistes veel kord selgesõnaliselt degressiivsuse ja ajalise piirangu puudumise põhimõtteid nimetatud piirkondade tegevusabis; palub komisjonil selgitada äärepoolseimatele piirkondadele antava riigiabi määratlust ning tuua eraldi välja täiendavad veokulud;

| 19. | kutsub komisjoni üles kandma Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alla kuuluvasse nn eelmääratletud punkti c alade nimekirja kõik NUTS 2 tasemel piirkonnad, mis koosnevad ainult ühest või mitmest saarest; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni üles kandma Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alla kuuluvasse nn eelmääratletud punkti c alade nimekirja kõik NUTS 2 tasemel piirkonnad, mis koosnevad ainult ühest või mitmest saarest;

| 20. | teeb ettepaneku, et liikmesriikidel peaks olema lubatud kasutada piirkondlike ebasoodsate tingimuste kindlaksmääramiseks laiemat parameetrite kogumit, nii et lisaks hõredale asustusele võetaks territoriaalse riigiabikõlblikkuse määramisel arvesse ka muid kriteeriume, nt geograafiliselt ebasoodsaid tingimusi, demograafilist nõrkust või suurt loodusõnnetuste ohtu; on seisukohal, et riigiabi kujutab endast õiguspärast hüvitist seoses territooriumi saarelisest asendist, kaugusest ja väiksusest tuleneva ebasoodsa olukorraga ning et sellist olukorda tuleks käsitleda 2014.–2020. aasta regionaalabi territoriaalse katvuse seisukohast sõltumatu kriteeriumina, et võimaldada saarelistel aladel saada üle oma struktuursetest puudustest ja tagada tingimused majanduslikuks, sotsiaalseks ja territoriaalseks kasvuks; |
| --- | --- |

20.

teeb ettepaneku, et liikmesriikidel peaks olema lubatud kasutada piirkondlike ebasoodsate tingimuste kindlaksmääramiseks laiemat parameetrite kogumit, nii et lisaks hõredale asustusele võetaks territoriaalse riigiabikõlblikkuse määramisel arvesse ka muid kriteeriume, nt geograafiliselt ebasoodsaid tingimusi, demograafilist nõrkust või suurt loodusõnnetuste ohtu; on seisukohal, et riigiabi kujutab endast õiguspärast hüvitist seoses territooriumi saarelisest asendist, kaugusest ja väiksusest tuleneva ebasoodsa olukorraga ning et sellist olukorda tuleks käsitleda 2014.–2020. aasta regionaalabi territoriaalse katvuse seisukohast sõltumatu kriteeriumina, et võimaldada saarelistel aladel saada üle oma struktuursetest puudustest ja tagada tingimused majanduslikuks, sotsiaalseks ja territoriaalseks kasvuks;

Riigiabi eeskirjade halduspiirangud ühtekuuluvuspoliitika kontekstis

| 21. | on veendunud, et riigiabi eeskirju saaks ühtekuuluvuspoliitika programmide raames paremini rakendada, kui keskenduda suuremahulisele ja paremini suunatud abile, lihtsustada eeskirju, sh teatamise eeskirju, laiendada horisontaalseid kategooriaid nn volitusmääruses (7) ja grupierandi eeskirjade kohaldamisala üldises grupierandi määruses; soovitab suurendada vähese tähtsusega abi ülemmäära; märgib, et vähese tähtsusega riigiabi ülemmäära suurendamine, eelkõige äärepoolseimate piirkondade ja saarte põllumajandus-, kalandus- ja transpordisektoris, võiks aidata neil viia oma konkurentsivõime mandrialadega võrdsele tasemele; |
| --- | --- |

21.

on veendunud, et riigiabi eeskirju saaks ühtekuuluvuspoliitika programmide raames paremini rakendada, kui keskenduda suuremahulisele ja paremini suunatud abile, lihtsustada eeskirju, sh teatamise eeskirju, laiendada horisontaalseid kategooriaid nn volitusmääruses (7) ja grupierandi eeskirjade kohaldamisala üldises grupierandi määruses; soovitab suurendada vähese tähtsusega abi ülemmäära; märgib, et vähese tähtsusega riigiabi ülemmäära suurendamine, eelkõige äärepoolseimate piirkondade ja saarte põllumajandus-, kalandus- ja transpordisektoris, võiks aidata neil viia oma konkurentsivõime mandrialadega võrdsele tasemele;

| 22. | kordab oma üleskutset komisjonile esitada kiiresti selged suunised hindamaks, mis on riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 määratluse järgi ja mis ei ole, ning üksikasjalikud kriteeriumid, mille alusel eristada olulisi riigiabi juhtumeid vähem olulistest, nagu tõdetakse riigiabi ajakohastamise tegevuskavas; |
| --- | --- |

22.

kordab oma üleskutset komisjonile esitada kiiresti selged suunised hindamaks, mis on riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 määratluse järgi ja mis ei ole, ning üksikasjalikud kriteeriumid, mille alusel eristada olulisi riigiabi juhtumeid vähem olulistest, nagu tõdetakse riigiabi ajakohastamise tegevuskavas;

| 23. | on seisukohal, et seoses Euroopa Kohtu otsusega liidetud kohtuasjades Mitteldeutsche Flughafen ja Flughafen Leipzig/Halle v komisjon on tähtis tagada riigiabi eeskirjade nõuetekohane rakendamine ühtekuuluvuspoliitika programmide raames sellistes infrastruktuuriprojektides, mida kasutatakse majandustegevuse eesmärgil, tagamaks et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja/või nende avalik-õiguslikele üksustele ei langeks täiendavat halduskoormust; rõhutab, et kõnealuste projektide rakendamist ei tohiks ohustada ranged finantsjuhtimise eeskirjad, sealhulgas ühtekuuluvuspoliitikaga seotud kohustustest vabastamise eeskirjad ja kaebuste esitamise kord riigiabi menetluses; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et seoses Euroopa Kohtu otsusega liidetud kohtuasjades Mitteldeutsche Flughafen ja Flughafen Leipzig/Halle v komisjon on tähtis tagada riigiabi eeskirjade nõuetekohane rakendamine ühtekuuluvuspoliitika programmide raames sellistes infrastruktuuriprojektides, mida kasutatakse majandustegevuse eesmärgil, tagamaks et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja/või nende avalik-õiguslikele üksustele ei langeks täiendavat halduskoormust; rõhutab, et kõnealuste projektide rakendamist ei tohiks ohustada ranged finantsjuhtimise eeskirjad, sealhulgas ühtekuuluvuspoliitikaga seotud kohustustest vabastamise eeskirjad ja kaebuste esitamise kord riigiabi menetluses;

| 24. | kordab lihtsustatud, kuid järjekindla käsitluse tagamiseks oma nõudmist, et grupierandi määruse alusel liikmesriikide poolt antud riigiabi hindamine tuleb muuta selgemaks, kuna see võib ühtekuuluvuspoliitika 2014–2020 programmide kavandamise raames tekitada tõenäoliselt erilisi raskusi mitte ainult VKEle, vaid ka kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ja nende üksustele; rõhutab, et lihtsustamist ei tohiks saavutada jõustamise arvelt; |
| --- | --- |

24.

kordab lihtsustatud, kuid järjekindla käsitluse tagamiseks oma nõudmist, et grupierandi määruse alusel liikmesriikide poolt antud riigiabi hindamine tuleb muuta selgemaks, kuna see võib ühtekuuluvuspoliitika 2014–2020 programmide kavandamise raames tekitada tõenäoliselt erilisi raskusi mitte ainult VKEle, vaid ka kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ja nende üksustele; rõhutab, et lihtsustamist ei tohiks saavutada jõustamise arvelt;

| 25. | rõhutab, et riigiabi üldised eeltingimused ühtekuuluvuspoliitikas nõuavad, et komisjon peaks kohaldama riigiabi juhtumitele ennetavamat lähenemisviisi, eriti kui teatamiskohustusest vabastatud toetuste suurus ja ulatus kasvavad; toetab kontrollikoja seisukohta, et komisjon peaks suurendama teadlikkust teatamise nõude küsimuses, edendama parimaid tavasid, andma sihtotstarbelist teavet erinevat tüüpi teatamistegevuse kohta ja lubama lisada komisjoni konkurentsiveebisaidile regulaarselt uuendatava osa, kus vastatakse korduma kippuvatele küsimustele, ning looma tugiteenuse, mis tegeleks suuniste tõlgendamise küsimustega; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et riigiabi üldised eeltingimused ühtekuuluvuspoliitikas nõuavad, et komisjon peaks kohaldama riigiabi juhtumitele ennetavamat lähenemisviisi, eriti kui teatamiskohustusest vabastatud toetuste suurus ja ulatus kasvavad; toetab kontrollikoja seisukohta, et komisjon peaks suurendama teadlikkust teatamise nõude küsimuses, edendama parimaid tavasid, andma sihtotstarbelist teavet erinevat tüüpi teatamistegevuse kohta ja lubama lisada komisjoni konkurentsiveebisaidile regulaarselt uuendatava osa, kus vastatakse korduma kippuvatele küsimustele, ning looma tugiteenuse, mis tegeleks suuniste tõlgendamise küsimustega;

| 26. | on seisukohal, et liikmesriigid ja piirkonnad peaksid oma tegevust esitatava teabe ja koostatavate teadete kvaliteedi ja õigeaegse esitamise osas komisjoniga paremini koordineerima; palub, et liikmesriigid tagaksid riigiabi puudutavate ühtsete eeltingimuste asjakohase rakendamise ühtekuuluvuspoliitikas ja riigiabi eeskirjade parema järgimise riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et liikmesriigid ja piirkonnad peaksid oma tegevust esitatava teabe ja koostatavate teadete kvaliteedi ja õigeaegse esitamise osas komisjoniga paremini koordineerima; palub, et liikmesriigid tagaksid riigiabi puudutavate ühtsete eeltingimuste asjakohase rakendamise ühtekuuluvuspoliitikas ja riigiabi eeskirjade parema järgimise riiklikul tasandil;

| 27. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suunama oma teavituskampaaniad riigiabi eeskirjade kohta eelkõige kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, kellest paljud on andnud riigiabi vaid harva ja kellel on seetõttu piiratud teadmised eeskirjadest, mis selle kohta kehtivad; palub komisjonil seda arvesse võtta, kui ta hindab riigiabile kohaldatavaid eeltingimusi liikmesriikides; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suunama oma teavituskampaaniad riigiabi eeskirjade kohta eelkõige kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, kellest paljud on andnud riigiabi vaid harva ja kellel on seetõttu piiratud teadmised eeskirjadest, mis selle kohta kehtivad; palub komisjonil seda arvesse võtta, kui ta hindab riigiabile kohaldatavaid eeltingimusi liikmesriikides;

| 28. | palub komisjonil tagada, et riigiabi ajakohastamise eeskirjade kohaldamisega seotud halduslikud, õiguslikud ja läbipaistvuse kohustused oleksid nii selged kui võimalik; usub, et aastateks 2014–2020 kavandatud regionaalabi suuniste eelnõus esitatud mõned uued eeskirjad (näiteks vastupidised stsenaariumid, nõue esitada selged tõendid, et abi mõjutab investeerimisotsust, või tingimus, et projekti ei tohi alustada enne, kui ametiasutused on otsustanud abi anda), mida komisjon soovib eelseisval perioodil kohaldada nii ettevõtetele, kes taotlevad stiimuleid, kui ka liikmesriikidele ja riigi tasandist allpool olevate tasandite valitsusestruktuuridele, ei ole kooskõlas lihtsustamise ja bürokraatia vähendamise põhimõttega, mida edendatakse ühtekuuluvuspoliitikas ja muudes ELi ja liikmesriikide poliitikavaldkondades; kordab, et need eeskirjad võivad tähendada, et teatud projektid arvatakse investeeringutoetusest välja või ei saa kunagi alustamisvõimalust; on seisukohal, et riigiabi soovitavuse korrapärase hindamise nõue äärepoolseimates piirkondades seaks ohtu kindlustunde ja prognoositavuse, mida on vaja, et investorid ja ettevõtjad neis piirkondades turuvõimalusi otsiks; |
| --- | --- |

28.

palub komisjonil tagada, et riigiabi ajakohastamise eeskirjade kohaldamisega seotud halduslikud, õiguslikud ja läbipaistvuse kohustused oleksid nii selged kui võimalik; usub, et aastateks 2014–2020 kavandatud regionaalabi suuniste eelnõus esitatud mõned uued eeskirjad (näiteks vastupidised stsenaariumid, nõue esitada selged tõendid, et abi mõjutab investeerimisotsust, või tingimus, et projekti ei tohi alustada enne, kui ametiasutused on otsustanud abi anda), mida komisjon soovib eelseisval perioodil kohaldada nii ettevõtetele, kes taotlevad stiimuleid, kui ka liikmesriikidele ja riigi tasandist allpool olevate tasandite valitsusestruktuuridele, ei ole kooskõlas lihtsustamise ja bürokraatia vähendamise põhimõttega, mida edendatakse ühtekuuluvuspoliitikas ja muudes ELi ja liikmesriikide poliitikavaldkondades; kordab, et need eeskirjad võivad tähendada, et teatud projektid arvatakse investeeringutoetusest välja või ei saa kunagi alustamisvõimalust; on seisukohal, et riigiabi soovitavuse korrapärase hindamise nõue äärepoolseimates piirkondades seaks ohtu kindlustunde ja prognoositavuse, mida on vaja, et investorid ja ettevõtjad neis piirkondades turuvõimalusi otsiks;

Piirkondade atraktiivsus ja riigiabi eeskirjad

| 29. | rõhutab, kui tähtis on selgete ja otseste piirkondlikku ja valdkondlikku riigiabi puudutavate eeskirjade tagamine välismaiste otseinvesteeringute ligitõmbamiseks ELi ja selle piirkondadesse ning nende piirkondade üleilmse konkurentsivõime ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tagamiseks; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, kui tähtis on selgete ja otseste piirkondlikku ja valdkondlikku riigiabi puudutavate eeskirjade tagamine välismaiste otseinvesteeringute ligitõmbamiseks ELi ja selle piirkondadesse ning nende piirkondade üleilmse konkurentsivõime ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tagamiseks;

| 30. | kiidab heaks uute läbipaistvuseeskirjade ettepaneku (suuniste eelnõu lõiked 127 ja 128); ergutab liikmesriike neid eeskirju täitma ja avaldama kesksel veebisaidil täieliku ja täpse teabe antud abi kohta; |
| --- | --- |

30.

kiidab heaks uute läbipaistvuseeskirjade ettepaneku (suuniste eelnõu lõiked 127 ja 128); ergutab liikmesriike neid eeskirju täitma ja avaldama kesksel veebisaidil täieliku ja täpse teabe antud abi kohta;

| 31. | nõuab tungivalt, et komisjon teeks kõige ebasoodsamas olukorras piirkondade VKE jaoks riigiabile juurdepääsu lihtsamaks ja selgemaks, tunnustades VKE olulisust regionaalarengus; palub samal ajal komisjonil tõhustada jõustamismeetmete võtmist ulatuslikumate ja potentsiaalselt suurema moonutava mõjuga juhtumite korral; |
| --- | --- |

31.

nõuab tungivalt, et komisjon teeks kõige ebasoodsamas olukorras piirkondade VKE jaoks riigiabile juurdepääsu lihtsamaks ja selgemaks, tunnustades VKE olulisust regionaalarengus; palub samal ajal komisjonil tõhustada jõustamismeetmete võtmist ulatuslikumate ja potentsiaalselt suurema moonutava mõjuga juhtumite korral;

| 32. | tunnistab komisjoni osutatud probleeme seoses investeerimisabi andmisega suurettevõtetele, arvestades et tõendid näitavad ergutava mõju puudumist; on veendunud, et kuigi riigiabi tuleks anda eelkõige VKEle, ei ole suurettevõtete – kategooria, mis hõlmab ka pereettevõtteid, mis väljuvad VKE või keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtete määratluse raamest – väljajätmine riigiabi eeskirjadest Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c reguleerimisalasse kuuluvates valdkondades õigustatud, arvestades suurettevõtete osa tööhõives, nende poolt koos VKEga loodud tarneahelaid, nende ühist osalemist innovatsioonis, teadus- ja arendustegevuses ning nende positiivset rolli majanduskriisiga võitlemisel; on seisukohal, et suurettevõtete kohalolek on sageli edu pant VKE jaoks, kes saavad kasu suurettevõtete juhitud klastritest ja nende alltöövõtu alasest tegevusest; tuletab meelde, et komisjon ise tunnustas suurettevõtjate investeeringutega kaasnevat kaudset mõju ja mõju ELi juurdepääsule maailmaturgudele; rõhutab, et otsus jätta punkti c alade suurettevõtted välja võib põhjustada töökohtade kaotust ja vähenevat majandustegevust piirkondades, piirkondliku konkurentsivõime ja välisinvesteeringute ligitõmbevõime vähenemist ning ettevõtete ümberpaigutamist teistesse piirkondadesse kas Euroopa Liidu sees või väljaspool seda; on seetõttu arvamusel, et sellised ettevõtted peaksid olema punkti c aladel riigiabikõlblikud, kuid nad peavad esitama eraldi üksikteate, mille järel nende suhtes tuleks kohaldada erikontrolli, ja nad peavad vastama täiendavatele vastavuskriteeriumidele, mis on seotud ergutava mõju ja piirkondlikule arengule kaasaaitamisega klastrite ja alltöövõtu kaudu; |
| --- | --- |

32.

tunnistab komisjoni osutatud probleeme seoses investeerimisabi andmisega suurettevõtetele, arvestades et tõendid näitavad ergutava mõju puudumist; on veendunud, et kuigi riigiabi tuleks anda eelkõige VKEle, ei ole suurettevõtete – kategooria, mis hõlmab ka pereettevõtteid, mis väljuvad VKE või keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtete määratluse raamest – väljajätmine riigiabi eeskirjadest Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c reguleerimisalasse kuuluvates valdkondades õigustatud, arvestades suurettevõtete osa tööhõives, nende poolt koos VKEga loodud tarneahelaid, nende ühist osalemist innovatsioonis, teadus- ja arendustegevuses ning nende positiivset rolli majanduskriisiga võitlemisel; on seisukohal, et suurettevõtete kohalolek on sageli edu pant VKE jaoks, kes saavad kasu suurettevõtete juhitud klastritest ja nende alltöövõtu alasest tegevusest; tuletab meelde, et komisjon ise tunnustas suurettevõtjate investeeringutega kaasnevat kaudset mõju ja mõju ELi juurdepääsule maailmaturgudele; rõhutab, et otsus jätta punkti c alade suurettevõtted välja võib põhjustada töökohtade kaotust ja vähenevat majandustegevust piirkondades, piirkondliku konkurentsivõime ja välisinvesteeringute ligitõmbevõime vähenemist ning ettevõtete ümberpaigutamist teistesse piirkondadesse kas Euroopa Liidu sees või väljaspool seda; on seetõttu arvamusel, et sellised ettevõtted peaksid olema punkti c aladel riigiabikõlblikud, kuid nad peavad esitama eraldi üksikteate, mille järel nende suhtes tuleks kohaldada erikontrolli, ja nad peavad vastama täiendavatele vastavuskriteeriumidele, mis on seotud ergutava mõju ja piirkondlikule arengule kaasaaitamisega klastrite ja alltöövõtu kaudu;

| 33. | usub, et suurettevõtete abikõlblikkus riigiabi stiimulite suhtes tuleks kindlaks määrata mitte ainult lähtudes ettevõtte suurusest või sektorist, milles ta tegutseb, vaid ka stiimuli abil hinnanguliselt loodavate ja säilitatavate töökohtade arvu, töökohtade või projekti kvaliteedi ning jätkusuutlikkusele ja piirkonna arengule, kaasa arvatud sotsiaalsetele aspektidele avaldatava pikaajalise mõju alusel; rõhutab, et vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele tuleks liikmesriikidele, asjaomastele piirkondadele ja kohalikele asutustele jätta õigus otsustada, millistel projektidel on kõige suurem tõenäosus saavutada ELi poliitikavaldkondade eesmärke; |
| --- | --- |

33.

usub, et suurettevõtete abikõlblikkus riigiabi stiimulite suhtes tuleks kindlaks määrata mitte ainult lähtudes ettevõtte suurusest või sektorist, milles ta tegutseb, vaid ka stiimuli abil hinnanguliselt loodavate ja säilitatavate töökohtade arvu, töökohtade või projekti kvaliteedi ning jätkusuutlikkusele ja piirkonna arengule, kaasa arvatud sotsiaalsetele aspektidele avaldatava pikaajalise mõju alusel; rõhutab, et vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele tuleks liikmesriikidele, asjaomastele piirkondadele ja kohalikele asutustele jätta õigus otsustada, millistel projektidel on kõige suurem tõenäosus saavutada ELi poliitikavaldkondade eesmärke;

| 34. | nõustub komisjoniga, et ära tuleb hoida olukord, kus riigiabi viib majandustegevuse ühest kohast teise ümberpaigutamiseni Euroopa Majanduspiirkonnas; väljendab sellegipoolest kahtlust kavandatud lõigete 24–25 ja 122–124 suhtes, kuna leiab, et need ei täienda piisavalt ühtekuuluvuspoliitikat ega sobi kokku lihtsustamise eesmärgiga; märgib eelkõige, et ajavahemik kaks aastat on meelevaldne ja seda eeskirja võib olla võimatu jõustada, sest põhjuslikku seost ja kaks aastat ette ulatuva kava olemasolu on raske tõestada; tunneb muret, et selle eeskirjaga võidakse soosida pigem mitte-Euroopa kui Euroopa ettevõtteid ja see võib viia ettevõtete ümberpaigutamiseni väljapoole Euroopa Majanduspiirkonda, samas kui piirkondlik abi võiks meelitada majandustegevust abistatavatesse piirkondadesse; |
| --- | --- |

34.

nõustub komisjoniga, et ära tuleb hoida olukord, kus riigiabi viib majandustegevuse ühest kohast teise ümberpaigutamiseni Euroopa Majanduspiirkonnas; väljendab sellegipoolest kahtlust kavandatud lõigete 24–25 ja 122–124 suhtes, kuna leiab, et need ei täienda piisavalt ühtekuuluvuspoliitikat ega sobi kokku lihtsustamise eesmärgiga; märgib eelkõige, et ajavahemik kaks aastat on meelevaldne ja seda eeskirja võib olla võimatu jõustada, sest põhjuslikku seost ja kaks aastat ette ulatuva kava olemasolu on raske tõestada; tunneb muret, et selle eeskirjaga võidakse soosida pigem mitte-Euroopa kui Euroopa ettevõtteid ja see võib viia ettevõtete ümberpaigutamiseni väljapoole Euroopa Majanduspiirkonda, samas kui piirkondlik abi võiks meelitada majandustegevust abistatavatesse piirkondadesse;

| 35. | märgib riigiabi saanud ettevõtete nii Euroopa Liidu sees kui ka sellest väljapoole ümberpaiknemise riske, mis on piirkondade jaoks väga tõelised; märgib komisjoni pakutud kaitseklauslit, mis kohustaks ettevõtjaid hoidma investeeringuid ja loodud töökohti abi andmise piirkonnas või vastasel juhul abi tagastama; juhib komisjoni tähelepanu ühtekuuluvuspoliitika aastateks 2014–2020 kavandatavate määruste üle käimasolevatele läbirääkimistele, ja nõuab, et ajavahemikud, mille jooksul ELi rahalist abi/riigiabi saavad ettevõtted peavad investeeringud ja töökohad säilitama, viidaks ühtekuuluvuspoliitikas ja konkurentsipoliitikas omavahel vastavusse; |
| --- | --- |

35.

märgib riigiabi saanud ettevõtete nii Euroopa Liidu sees kui ka sellest väljapoole ümberpaiknemise riske, mis on piirkondade jaoks väga tõelised; märgib komisjoni pakutud kaitseklauslit, mis kohustaks ettevõtjaid hoidma investeeringuid ja loodud töökohti abi andmise piirkonnas või vastasel juhul abi tagastama; juhib komisjoni tähelepanu ühtekuuluvuspoliitika aastateks 2014–2020 kavandatavate määruste üle käimasolevatele läbirääkimistele, ja nõuab, et ajavahemikud, mille jooksul ELi rahalist abi/riigiabi saavad ettevõtted peavad investeeringud ja töökohad säilitama, viidaks ühtekuuluvuspoliitikas ja konkurentsipoliitikas omavahel vastavusse;

| 36. | väljendab lisaks kahtlusi selle suhtes, et regionaalabi andmise suhtes loetakse kõlbmatuks raskustes äriühingud, nagu need on määratletud ühenduse suunistes raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (suuniste eelnõu lõige 11); on seisukohal, et ümberkorraldamisel ettevõtete suhtes ei tohiks kohaldada rangemaid meetmeid, eriti juhul, kui selliste ettevõtete abitaotlustele a priori negatiivselt vastamine võib viia ettevõtte ümberpaigutamiseni väljapoole ELi; juhib tähelepanu sellele, et vastutustundlik ettevõtte ümberkorraldamine praeguses ebakindlas ja pidevalt muutuvas ärikeskkonnas on peamine meede, mis aitab tagada investeeringute, töökohtade ja majanduskasvu pikaajalise jätkusuutlikkuse; märgib, et kavandatud eeskiri oma praegusel kujul ei sobi kokku eesmärgiga aidata majanduskriisist mõjutatud ja abi saavates piirkondades asuvaid ettevõtteid ning seda eeskirja on lisaks võimatu rakendada, kuna suunised ei sisalda raskustes äriühingute täpset määratlust; tuletab meelde oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise ning restruktureerimise ettevalmistamise ja juhtimise kohta (8), ning nõuab, et komisjon võtaks viivitamata meetmeid; |
| --- | --- |

36.

väljendab lisaks kahtlusi selle suhtes, et regionaalabi andmise suhtes loetakse kõlbmatuks raskustes äriühingud, nagu need on määratletud ühenduse suunistes raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (suuniste eelnõu lõige 11); on seisukohal, et ümberkorraldamisel ettevõtete suhtes ei tohiks kohaldada rangemaid meetmeid, eriti juhul, kui selliste ettevõtete abitaotlustele a priori negatiivselt vastamine võib viia ettevõtte ümberpaigutamiseni väljapoole ELi; juhib tähelepanu sellele, et vastutustundlik ettevõtte ümberkorraldamine praeguses ebakindlas ja pidevalt muutuvas ärikeskkonnas on peamine meede, mis aitab tagada investeeringute, töökohtade ja majanduskasvu pikaajalise jätkusuutlikkuse; märgib, et kavandatud eeskiri oma praegusel kujul ei sobi kokku eesmärgiga aidata majanduskriisist mõjutatud ja abi saavates piirkondades asuvaid ettevõtteid ning seda eeskirja on lisaks võimatu rakendada, kuna suunised ei sisalda raskustes äriühingute täpset määratlust; tuletab meelde oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise ning restruktureerimise ettevalmistamise ja juhtimise kohta (8), ning nõuab, et komisjon võtaks viivitamata meetmeid;

| 37. | on veendunud, et oluline on säilitada suuniste läbivaatamisel teatav paindlikkus, nagu on osutatud eelnõu lõikes 177, et edaspidi oleks võimalik teha vajalikke kohandusi, arvestades et suunised kavandatakse seitsmeks aastaks; |
| --- | --- |

37.

on veendunud, et oluline on säilitada suuniste läbivaatamisel teatav paindlikkus, nagu on osutatud eelnõu lõikes 177, et edaspidi oleks võimalik teha vajalikke kohandusi, arvestades et suunised kavandatakse seitsmeks aastaks;

o

o o

| 38. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

38.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0026.

(2)  ELT C 54, 4.3.2006, lk 13.

(3)  Brüssel 2012 (kuupäeva ei ole).

(4)  EUCO 37/13, 8.2.2013, lk 22.

(5)  Kontrollikoja eriaruanne nr 15: „Kas komisjoni menetlused tagavad riigiabi kontrolli tõhusa juhtimise?”. 2011.

(6)  Komisjoni 6. augusti 2008. aasta määrus (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (ELT L 214, 9.8.2008, lk 3).

(7)  Nõukogu 7. mai 1998. aasta määrus (EÜ) nr 994/98 (EÜT L 142, 14.5.1998, lk 1).

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0005.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/86 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/86

---

P7_TA(2013)0268

Konkurentsipoliitika aastaaruanne

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta resolutsioon ELi konkurentsipoliitika aastaaruande kohta (2012/2306(INI))

(2016/C 065/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 101, 102 ja 107, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 101, 102 ja 107,

| — | võttes arvesse komisjoni 2011. aasta konkurentsipoliitika aruannet (COM(2012)0253) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2012)0141), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2011. aasta konkurentsipoliitika aruannet (COM(2012)0253) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2012)0141),

| — | võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2008. aasta teatist „Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras” (3) (pangandusteatis), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2008. aasta teatist „Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras” (3) (pangandusteatis),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. detsembri 2008. aasta teatist „Finantsasutuste rekapitaliseerimine praeguses finantskriisis: piirdumine minimaalselt vajaliku abiga ja kaitsemeetmed põhjendamatute konkurentsimoonutuste vastu” (4) (rekapitaliseerimisteatis), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. detsembri 2008. aasta teatist „Finantsasutuste rekapitaliseerimine praeguses finantskriisis: piirdumine minimaalselt vajaliku abiga ja kaitsemeetmed põhjendamatute konkurentsimoonutuste vastu” (4) (rekapitaliseerimisteatis),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. veebruari 2009. aasta teatist langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (5) (langenud väärtusega varade teatis); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. veebruari 2009. aasta teatist langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (5) (langenud väärtusega varade teatis);

| — | võttes arvesse komisjoni 23. juuli 2009. aasta teatist finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (6) (ümberkorraldamisteatis), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. juuli 2009. aasta teatist finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (6) (ümberkorraldamisteatis),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. detsembri 2008. aasta teatist „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks” (7) (algne ajutine raamistik), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. detsembri 2008. aasta teatist „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks” (7) (algne ajutine raamistik),

| — | võttes arvesse komisjoni 1. detsembri 2010. aasta teatist „Euroopa Liidu riigiabi meetmete ajutine raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks” (8) (uus ajutine raamistik, mis asendab 31. detsembril 2010 lõppenud raamistikku), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1. detsembri 2010. aasta teatist „Euroopa Liidu riigiabi meetmete ajutine raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks” (8) (uus ajutine raamistik, mis asendab 31. detsembril 2010 lõppenud raamistikku),

| — | võttes arvesse ELi pangandussektori struktuuri reformimist käsitleva kõrgetasemelise töörühma 2. oktoobri 2012. aasta lõplikku aruannet (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi pangandussektori struktuuri reformimist käsitleva kõrgetasemelise töörühma 2. oktoobri 2012. aasta lõplikku aruannet (9),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (10),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsust Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsust Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (11),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa Liidu raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (2011)” (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa Liidu raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (2011)” (12),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. aprilli 2012. aasta määrust (EL) nr 360/2012 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele antava vähese tähtsusega abi suhtes (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. aprilli 2012. aasta määrust (EL) nr 360/2012 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele antava vähese tähtsusega abi suhtes (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi tellitud 2011. aasta juunis valminud uuringut „Riigiabi – kriisieeskirjad finantssektorile ja reaalmajandusele” (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi tellitud 2011. aasta juunis valminud uuringut „Riigiabi – kriisieeskirjad finantssektorile ja reaalmajandusele” (14),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi tellitud 2012. aasta juunis valminud uuringut „Monopolidevastane kollektiivne õiguskaitse” (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi tellitud 2012. aasta juunis valminud uuringut „Monopolidevastane kollektiivne õiguskaitse” (15),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Avalik arutelu: Euroopa ühtne lähenemisviis kollektiivsele õiguskaitsele” (SEC(2011)0173), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Avalik arutelu: Euroopa ühtne lähenemisviis kollektiivsele õiguskaitsele” (SEC(2011)0173),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „ELi riigiabi ajakohastamine” (COM(2012)0209), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „ELi riigiabi ajakohastamine” (COM(2012)0209),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 15/2011 „Kas komisjoni menetlused tagavad riigiabi kontrolli tõhusa juhtimise?”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 15/2011 „Kas komisjoni menetlused tagavad riigiabi kontrolli tõhusa juhtimise?”,

| — | võttes arvesse komisjoni suuniseid, mis käsitlevad teatavaid riigiabimeetmeid kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemis pärast 2012. aastat (edaspidi „HKSi suunised”) (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni suuniseid, mis käsitlevad teatavaid riigiabimeetmeid kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemis pärast 2012. aastat (edaspidi „HKSi suunised”) (16),

| — | võttes arvesse 20. novembril 2010. aastal sõlmitud Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkulepet (17) (edaspidi „raamkokkulepe”), eriti selle punkte 12 (18) ja 16 (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. novembril 2010. aastal sõlmitud Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkulepet (17) (edaspidi „raamkokkulepe”), eriti selle punkte 12 (18) ja 16 (19),

| — | võttes arvesse 29. juunil 2012. aastal euroala tippkohtumisel tehtud avaldust (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. juunil 2012. aastal euroala tippkohtumisel tehtud avaldust (20),

| — | võttes arvesse oma 22. veebruari 2005. aasta resolutsiooni komisjoni XXXIII konkurentsipoliitika 2003. a raporti kohta (21), 4. aprilli 2006. aasta resolutsiooni komisjoni 2004. aasta konkurentsipoliitika aruande kohta (22), 19. juuni 2007. aasta resolutsiooni 2005. aasta konkurentsipoliitika aruande kohta (23), 10. märtsi 2009. aasta resolutsiooni 2006. ja 2007. aasta konkurentsipoliitika aruannete kohta (24), 9. märtsi 2010. aasta resolutsiooni 2008. aasta konkurentsipoliitika aruande kohta (25), 20. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni 2009. aasta konkurentsipoliitika aruande kohta (26), ja 2. veebruari 2012. aasta resolutsiooni ELi konkurentsipoliitika aastaaruande kohta (27), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. veebruari 2005. aasta resolutsiooni komisjoni XXXIII konkurentsipoliitika 2003. a raporti kohta (21), 4. aprilli 2006. aasta resolutsiooni komisjoni 2004. aasta konkurentsipoliitika aruande kohta (22), 19. juuni 2007. aasta resolutsiooni 2005. aasta konkurentsipoliitika aruande kohta (23), 10. märtsi 2009. aasta resolutsiooni 2006. ja 2007. aasta konkurentsipoliitika aruannete kohta (24), 9. märtsi 2010. aasta resolutsiooni 2008. aasta konkurentsipoliitika aruande kohta (25), 20. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni 2009. aasta konkurentsipoliitika aruande kohta (26), ja 2. veebruari 2012. aasta resolutsiooni ELi konkurentsipoliitika aastaaruande kohta (27),

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni üldist majandushuvi pakkuvate teenuste suhtes kohaldatavate ELi riigiabi eeskirjade uuendamise kohta (28), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni üldist majandushuvi pakkuvate teenuste suhtes kohaldatavate ELi riigiabi eeskirjade uuendamise kohta (28),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A7-0143/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A7-0143/2013),

| A. | arvestades, et konkurentsipoliitika, mis põhineb avatud turgude ja kõikides sektorites valitsevate võrdsete tingimuste põhimõtetel, on osa ELi nn geneetilisest koodist ning on ühtlasi Euroopa sotsiaalse turumajanduse alustala, vahend, mida Euroopa tarbijad saavad kasutada sotsiaalselt ja majanduslikult tugeva siseturu tagamiseks ning ettevõtjate kuritarvituslike tavade vastu võitlemiseks, ning siseturu nõuetekohase toimimise tagamise seisukohast keskse tähtsusega tegur; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et konkurentsipoliitika, mis põhineb avatud turgude ja kõikides sektorites valitsevate võrdsete tingimuste põhimõtetel, on osa ELi nn geneetilisest koodist ning on ühtlasi Euroopa sotsiaalse turumajanduse alustala, vahend, mida Euroopa tarbijad saavad kasutada sotsiaalselt ja majanduslikult tugeva siseturu tagamiseks ning ettevõtjate kuritarvituslike tavade vastu võitlemiseks, ning siseturu nõuetekohase toimimise tagamise seisukohast keskse tähtsusega tegur;

| B. | arvestades, et kaupade, teenuste, isikute ja kapitali vaba liikumine on olnud Euroopa majanduskasvu jaoks ülimalt oluline; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kaupade, teenuste, isikute ja kapitali vaba liikumine on olnud Euroopa majanduskasvu jaoks ülimalt oluline;

| C. | arvestades, et majandus-, finants- ja riigivõlakriis algas 2008. aasta sügisel ning süvenes 2011. aastal, tuues ELis kaasa majanduslanguse; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et majandus-, finants- ja riigivõlakriis algas 2008. aasta sügisel ning süvenes 2011. aastal, tuues ELis kaasa majanduslanguse;

| D. | arvestades, et komisjon reageeris kriisile, võttes muude meetmete hulgas vastu riigiabi erieeskirjad, ning kasutas konkurentsipoliitikat kriisiohjamise vahendina; arvestades, et see oli ja on ka praegu mõeldud ajutise korrana; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjon reageeris kriisile, võttes muude meetmete hulgas vastu riigiabi erieeskirjad, ning kasutas konkurentsipoliitikat kriisiohjamise vahendina; arvestades, et see oli ja on ka praegu mõeldud ajutise korrana;

| E. | arvestades, et konkurentsipoliitikal on oluline roll kriisile reageerimisel, strateegia „Euroopa 2020” ja ühtse turu toetamisel, samuti pangandusliidu, tõelise majandus- ja rahaliidu ning tugevama integratsiooni ja lähenemise poole liikumisel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et konkurentsipoliitikal on oluline roll kriisile reageerimisel, strateegia „Euroopa 2020” ja ühtse turu toetamisel, samuti pangandusliidu, tõelise majandus- ja rahaliidu ning tugevama integratsiooni ja lähenemise poole liikumisel;

| F. | arvestades, et protektsionism ainult süvendaks ja pikendaks kriisi ning et konkurentsieeskirjade range jõustamine on oluline Euroopa majanduse uuesti õigele teele suunamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et protektsionism ainult süvendaks ja pikendaks kriisi ning et konkurentsieeskirjade range jõustamine on oluline Euroopa majanduse uuesti õigele teele suunamiseks;

| G. | arvestades, et konkurentsipoliitika aastaaruanne peaks toimima vahendina, mille eesmärk on edendada liidu üldist konkurentsivõimet, laiendades konkurentsi ja avades selle uutele osalistele, mille abil laiendatakse ja süvendatakse siseturgu, ning see ei tohiks olla seotud üksnes konkurentsipoliitika praktilise rakendamisega komisjoni poolt; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et konkurentsipoliitika aastaaruanne peaks toimima vahendina, mille eesmärk on edendada liidu üldist konkurentsivõimet, laiendades konkurentsi ja avades selle uutele osalistele, mille abil laiendatakse ja süvendatakse siseturgu, ning see ei tohiks olla seotud üksnes konkurentsipoliitika praktilise rakendamisega komisjoni poolt;

| H. | arvestades, et konkurents ei toimi võrdselt rahuldavalt kõikides liikmesriikides; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et konkurents ei toimi võrdselt rahuldavalt kõikides liikmesriikides;

| I. | arvestades, et sektorites, kus konkurentsi tase on madalam, on sageli ka majandustoodang oodatust väiksem; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et sektorites, kus konkurentsi tase on madalam, on sageli ka majandustoodang oodatust väiksem;

Üldised märkused

| 1. | võtab teadmiseks komisjoni 2011. aasta konkurentsipoliitika aruande ning tunneb heameelt asjaolu üle, et uus temaatiline ülesehitus vastab Euroopa Parlamendi tõstatatud teemadele ning võimaldab prioriteetide, eesmärkide ja võetud meetmete selget tuvastamist; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks komisjoni 2011. aasta konkurentsipoliitika aruande ning tunneb heameelt asjaolu üle, et uus temaatiline ülesehitus vastab Euroopa Parlamendi tõstatatud teemadele ning võimaldab prioriteetide, eesmärkide ja võetud meetmete selget tuvastamist;

| 2. | rõhutab, et konkurentsipoliitika on Euroopa sotsiaalse turumajanduse alustala; toonitab, kui oluline on tugevdada monopolidevastaseid, riigiabi ja ettevõtete ühinemise kontrolli meetmeid, et tagada majanduslik tasuvus, hästi toimiv siseturg ja sotsiaalne progress; toonitab ühtlasi, et VKEde ja kolmanda sektori parem juurdepääs siseturule ning sellega seotud siseturul osalemine nõuavad aktiivset konkurentsipoliitikat, millega kaotatakse olemasolevad tõkked; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et konkurentsipoliitika on Euroopa sotsiaalse turumajanduse alustala; toonitab, kui oluline on tugevdada monopolidevastaseid, riigiabi ja ettevõtete ühinemise kontrolli meetmeid, et tagada majanduslik tasuvus, hästi toimiv siseturg ja sotsiaalne progress; toonitab ühtlasi, et VKEde ja kolmanda sektori parem juurdepääs siseturule ning sellega seotud siseturul osalemine nõuavad aktiivset konkurentsipoliitikat, millega kaotatakse olemasolevad tõkked;

| 3. | nõuab sidusust ELi konkurentsipoliitika ja kõigi muude ELi poliitikavaldkondade vahel, sealhulgas valdkondlik reguleerimine, tagamaks, et toodete ja teenuste siseturg toimib kodanike, keskkonna ja ettevõtjate seisukohalt hästi; |
| --- | --- |

3.

nõuab sidusust ELi konkurentsipoliitika ja kõigi muude ELi poliitikavaldkondade vahel, sealhulgas valdkondlik reguleerimine, tagamaks, et toodete ja teenuste siseturg toimib kodanike, keskkonna ja ettevõtjate seisukohalt hästi;

| 4. | palub komisjonil hinnata koostöös riiklike konkurentsiasutustega põhjalikult konkurentsi toimimise moonutusi ja nende mõju majandusele; palub, et komisjon teeks kindlaks liikmesriikide vahel esinevad võimalikud tasakaalustamatused kõnealuses valdkonnas, samuti nende põhjused; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil hinnata koostöös riiklike konkurentsiasutustega põhjalikult konkurentsi toimimise moonutusi ja nende mõju majandusele; palub, et komisjon teeks kindlaks liikmesriikide vahel esinevad võimalikud tasakaalustamatused kõnealuses valdkonnas, samuti nende põhjused;

| 5. | rõhutab, et konkurentsipoliitika laiema rakendamise eesmärk ei tohiks olla juba loodud äriühingute või kaupade pakkujate ja teenuste osutajate tugevdamine, vaid selle peamiseks sihiks peaks olema pigem hõlbustada uute osaliste turule sisenemist ning uute ideede ja uue tehnoloogia teket, maksimeerides seega kasu liidu kodanike jaoks; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et konkurentsipoliitika laiema rakendamise eesmärk ei tohiks olla juba loodud äriühingute või kaupade pakkujate ja teenuste osutajate tugevdamine, vaid selle peamiseks sihiks peaks olema pigem hõlbustada uute osaliste turule sisenemist ning uute ideede ja uue tehnoloogia teket, maksimeerides seega kasu liidu kodanike jaoks;

| 6. | juhib tähelepanu asjaolule, et erakorralise riigiabi kriisirežiimi laiendamine oli asjaoludest tingitud otsus ning et see on aidanud kaasa finantsilise ja majandusliku ebastabiilsuse süvenemise ennetamisele, protektsionismi vältimisele ning mehhanismi loomisele pankade ümberkorraldamiseks ja kriisi lahendamiseks, mis kõik on eriti kasulikud programmiriikidele, kus esineb tõsiseid probleeme; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu asjaolule, et erakorralise riigiabi kriisirežiimi laiendamine oli asjaoludest tingitud otsus ning et see on aidanud kaasa finantsilise ja majandusliku ebastabiilsuse süvenemise ennetamisele, protektsionismi vältimisele ning mehhanismi loomisele pankade ümberkorraldamiseks ja kriisi lahendamiseks, mis kõik on eriti kasulikud programmiriikidele, kus esineb tõsiseid probleeme;

| 7. | tunneb siiski muret asjaolu pärast, et kuigi riigiabi kriisirežiim pidi olema ajutine, näib see olevat muutunud alaliseks; märgib, et oma kolmandas järjestikuses iga-aastases raportis on Euroopa Parlament toonitanud, et kõnealused ajutised meetmed tuleb kaotada võimalikult kiiresti; peab lisaks kahetsusväärseks asjaolu, et mõnel juhul on see lähenemisviis olnud puudulik, ning nõuab kindlalt, et võetaks õppust varasematest sekkumistest ja võetaks kasutusele vastavad tavad; |
| --- | --- |

7.

tunneb siiski muret asjaolu pärast, et kuigi riigiabi kriisirežiim pidi olema ajutine, näib see olevat muutunud alaliseks; märgib, et oma kolmandas järjestikuses iga-aastases raportis on Euroopa Parlament toonitanud, et kõnealused ajutised meetmed tuleb kaotada võimalikult kiiresti; peab lisaks kahetsusväärseks asjaolu, et mõnel juhul on see lähenemisviis olnud puudulik, ning nõuab kindlalt, et võetaks õppust varasematest sekkumistest ja võetaks kasutusele vastavad tavad;

| 8. | jääb kindlaks arvamusele, et riigiabi saavad pangad peavad seadma oma ärimudeli keskmesse oma tegevuse elujõulise osa, parandama perede ja ettevõtjate juurdepääsu laenudele, piirama tasustamist ning võimalikult palju vähendama abi mittesaavatele konkurentidele ja ELi maksumaksjatele avalduvat mõju; märgib sellega seoses vajadust kaaluda ELi pangandussektori struktuuri reformimist käsitleva kõrgetasemelise töörühma ettepanekuid; |
| --- | --- |

8.

jääb kindlaks arvamusele, et riigiabi saavad pangad peavad seadma oma ärimudeli keskmesse oma tegevuse elujõulise osa, parandama perede ja ettevõtjate juurdepääsu laenudele, piirama tasustamist ning võimalikult palju vähendama abi mittesaavatele konkurentidele ja ELi maksumaksjatele avalduvat mõju; märgib sellega seoses vajadust kaaluda ELi pangandussektori struktuuri reformimist käsitleva kõrgetasemelise töörühma ettepanekuid;

| 9. | rõhutab, et pangandussektoris käimasolev konsolideerimine on tegelikkuses suurendanud mitme suure finantseerimisasutuse turuosa, ning nõuab komisjonilt seetõttu tungivalt asjaomase sektori jätkuvat pidevat jälgimist, et tõhustada konkurentsi Euroopa pangandusturgudel; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et pangandussektoris käimasolev konsolideerimine on tegelikkuses suurendanud mitme suure finantseerimisasutuse turuosa, ning nõuab komisjonilt seetõttu tungivalt asjaomase sektori jätkuvat pidevat jälgimist, et tõhustada konkurentsi Euroopa pangandusturgudel;

| 10. | tuletab meelde 29. juunil 2012. aastal euroala tippkohtumisel tehtud avaldust; jagab arvamust, mille kohaselt tuleb välja murda pankade ja riikide suhetes valitsevast nõiaringist ning arendada kiiremas korras nende kohustusi; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde 29. juunil 2012. aastal euroala tippkohtumisel tehtud avaldust; jagab arvamust, mille kohaselt tuleb välja murda pankade ja riikide suhetes valitsevast nõiaringist ning arendada kiiremas korras nende kohustusi;

| 11. | palub komisjonil jõustada rangelt monopolidevastaseid ja ettevõtete ühinemise kontrolli eeskirju, et saavutada paremini reguleeritud, läbipaistvad, avatud ja õiglased finantsturud; tunnustab börsiväliste tuletisinstrumentide turu alaseid komisjoni uurimisi, eelkõige seoses krediidiriski vahetustehingute kauplemisteabe ja -teenustega, makseteenustega ning finantsteabe jagamisega turgudele; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil jõustada rangelt monopolidevastaseid ja ettevõtete ühinemise kontrolli eeskirju, et saavutada paremini reguleeritud, läbipaistvad, avatud ja õiglased finantsturud; tunnustab börsiväliste tuletisinstrumentide turu alaseid komisjoni uurimisi, eelkõige seoses krediidiriski vahetustehingute kauplemisteabe ja -teenustega, makseteenustega ning finantsteabe jagamisega turgudele;

| 12. | kutsub ELi konkurentsiasutusi üles tegema koostööd muude jurisdiktsioonidega ja jälgima, kuidas käituvad suured finantsosalejad ja oligopolid (näiteks reitinguagentuurid) ja milline on nende mõju turule, samuti finantsturgudega seotud hinna kõikumise juhtumeid ning võtma teravdatud tähelepanu alla väidetavad mahhinatsioonid LIBORi, EURIBORi ja TIBORi intressimääradega; |
| --- | --- |

12.

kutsub ELi konkurentsiasutusi üles tegema koostööd muude jurisdiktsioonidega ja jälgima, kuidas käituvad suured finantsosalejad ja oligopolid (näiteks reitinguagentuurid) ja milline on nende mõju turule, samuti finantsturgudega seotud hinna kõikumise juhtumeid ning võtma teravdatud tähelepanu alla väidetavad mahhinatsioonid LIBORi, EURIBORi ja TIBORi intressimääradega;

| 13. | usub, et eespool mainitud küsimusi tuleks täielikult uurida ning ühtlasi tuleks teha kindlaks, kas niisuguste juhtumite ennetamiseks kasutati ära kõiki ELi vahendeid; kutsub lisaks komisjoni üles uurima, millist mõju avaldavad sellised moonutused hindade muutumisele sellistes sektorites nagu seda on hüpoteeklaenude sektor; |
| --- | --- |

13.

usub, et eespool mainitud küsimusi tuleks täielikult uurida ning ühtlasi tuleks teha kindlaks, kas niisuguste juhtumite ennetamiseks kasutati ära kõiki ELi vahendeid; kutsub lisaks komisjoni üles uurima, millist mõju avaldavad sellised moonutused hindade muutumisele sellistes sektorites nagu seda on hüpoteeklaenude sektor;

Jätkusuutliku majanduskasvu, tööhõive ja konkurentsivõime toetamine

| 14. | tunnistab, et konkurentsipoliitika on ühtse turu edasiarendamise ja säilitamise oluline vahend ning tootlikkuse, tõhususe ja ülemaailmse konkurentsivõime üks peamine käivitaja, millel on tähtis roll õiglaste ja avatud turgude, riigi rahanduse usaldusväärsuse ja strateegia „Euroopa 2020” aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärkide toetamisel; |
| --- | --- |

14.

tunnistab, et konkurentsipoliitika on ühtse turu edasiarendamise ja säilitamise oluline vahend ning tootlikkuse, tõhususe ja ülemaailmse konkurentsivõime üks peamine käivitaja, millel on tähtis roll õiglaste ja avatud turgude, riigi rahanduse usaldusväärsuse ja strateegia „Euroopa 2020” aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärkide toetamisel;

| 15. | toonitab, et ühtse turu tugevdamise, majanduskasvu taastamise, Euroopa turu ülemaailmsel tasandil köitvuse, digitaalarengu tegevuskava lõpuleviimise ning teadusuuringute ja innovatsiooni ergutamise eeltingimusteks on tugev konkurents, majandusüksuste toimiv paljusus ja ennetav tööstuspoliitika; märgib, et kõik monopolidevastased, riigiabi ja ettevõtete ühinemise kontrolli vahendid on turureguleerimise parandamiseks, läbipaistvuse ergutamiseks ja majanduse taastamiseks olulised; |
| --- | --- |

15.

toonitab, et ühtse turu tugevdamise, majanduskasvu taastamise, Euroopa turu ülemaailmsel tasandil köitvuse, digitaalarengu tegevuskava lõpuleviimise ning teadusuuringute ja innovatsiooni ergutamise eeltingimusteks on tugev konkurents, majandusüksuste toimiv paljusus ja ennetav tööstuspoliitika; märgib, et kõik monopolidevastased, riigiabi ja ettevõtete ühinemise kontrolli vahendid on turureguleerimise parandamiseks, läbipaistvuse ergutamiseks ja majanduse taastamiseks olulised;

| 16. | ootab komisjonilt konkurentsipoliitika tulemuslikku jõustamist ning keskkonnasäästlike tehnoloogiate ja ressursside edendamist; usub, et uued HKSi suunised peaksid aitama kaasa süsinikdioksiidi lekke vältimisele, hinnasignaalide säilimisele ja moonutuste minimeerimisele; on arvamusel, et praegune madal HKSi hind ei aita eriti edendada kliimahoidlikku tehnoloogiat ning lükkab edasi üleminekut vähese CO2-heitega majandusele; |
| --- | --- |

16.

ootab komisjonilt konkurentsipoliitika tulemuslikku jõustamist ning keskkonnasäästlike tehnoloogiate ja ressursside edendamist; usub, et uued HKSi suunised peaksid aitama kaasa süsinikdioksiidi lekke vältimisele, hinnasignaalide säilimisele ja moonutuste minimeerimisele; on arvamusel, et praegune madal HKSi hind ei aita eriti edendada kliimahoidlikku tehnoloogiat ning lükkab edasi üleminekut vähese CO2-heitega majandusele;

| 17. | kaitseb seisukohta, mille kohaselt ei tuleks riigiabina käsitleda ulatusliku pettuse ja ebaseadusliku finantstegevuse ohvrite toetuseks vastu võetud riiklikke meetmeid, mille ainus eesmärk on vältida edasisi kahjusid ja taastada nende õigused; |
| --- | --- |

17.

kaitseb seisukohta, mille kohaselt ei tuleks riigiabina käsitleda ulatusliku pettuse ja ebaseadusliku finantstegevuse ohvrite toetuseks vastu võetud riiklikke meetmeid, mille ainus eesmärk on vältida edasisi kahjusid ja taastada nende õigused;

Üldist majandushuvi pakkuvad teenused

| 18. | märgib, et vajalike ja oluliste avalike teenuste puhul tahavad Euroopa kodanikud kvaliteeti, geograafilist kõikehõlmavust ja taskukohast hinda, mis ühtlasi suurendab konkurentsi ning edendab võrdsemaid tingimusi kõnealuste teenuste pakkujate vahel, sõltumata sellest, kas tegemist on avaliku sektori või erasektori pakkujatega; rõhutab, et selleks tuleb tagada eri pakkujate vaheline konkurents; rõhutab, et hiljutine üldist majandushuvi pakkuvate teenuste pakett võib sellega seoses tuua kaasa lihtsama, selgema ja paindlikuma raamistiku; toonitab, et komisjonil on Euroopa Liidu toimimise lepingu konkurentsieeskirjade kohaselt kohustus tagada üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest antava hüvitise vastavus ELi riigiabi eeskirjadele, et vältida avalikkusele madala kvaliteediga, aga kulukate teenuste osutamist; väljendab muret asjaolu pärast, et liiga paljud teenused jäävad konkurentsiasutuste kontrolli alt välja; |
| --- | --- |

18.

märgib, et vajalike ja oluliste avalike teenuste puhul tahavad Euroopa kodanikud kvaliteeti, geograafilist kõikehõlmavust ja taskukohast hinda, mis ühtlasi suurendab konkurentsi ning edendab võrdsemaid tingimusi kõnealuste teenuste pakkujate vahel, sõltumata sellest, kas tegemist on avaliku sektori või erasektori pakkujatega; rõhutab, et selleks tuleb tagada eri pakkujate vaheline konkurents; rõhutab, et hiljutine üldist majandushuvi pakkuvate teenuste pakett võib sellega seoses tuua kaasa lihtsama, selgema ja paindlikuma raamistiku; toonitab, et komisjonil on Euroopa Liidu toimimise lepingu konkurentsieeskirjade kohaselt kohustus tagada üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest antava hüvitise vastavus ELi riigiabi eeskirjadele, et vältida avalikkusele madala kvaliteediga, aga kulukate teenuste osutamist; väljendab muret asjaolu pärast, et liiga paljud teenused jäävad konkurentsiasutuste kontrolli alt välja;

| 19. | kutsub ELi konkurentsiasutusi üles jälgima farmaatsia-, tervishoiu- ja kindlustusteenuste turgu (eelkõige geneeriliste ja uuenduslike ravimite turgu), tuvastades patendiõiguste võimalikku väärkasutust ja diskrimineerivat käitumist; märgib, et ehkki tervishoiusektori korraldus ja sotsiaalkaitse kuuluvad peamiselt liikmesriikide pädevusalasse, tuleks need teenused allutada kontrollile, et säilitada riigi rahandus ning hoida alal konkurentsiõigust ja ELi kodanike õigusi; |
| --- | --- |

19.

kutsub ELi konkurentsiasutusi üles jälgima farmaatsia-, tervishoiu- ja kindlustusteenuste turgu (eelkõige geneeriliste ja uuenduslike ravimite turgu), tuvastades patendiõiguste võimalikku väärkasutust ja diskrimineerivat käitumist; märgib, et ehkki tervishoiusektori korraldus ja sotsiaalkaitse kuuluvad peamiselt liikmesriikide pädevusalasse, tuleks need teenused allutada kontrollile, et säilitada riigi rahandus ning hoida alal konkurentsiõigust ja ELi kodanike õigusi;

Tarbijate heaolu parandamine: valdkondlikud suundumused

| 20. | väljendab muret asjaolu pärast, et alates 2007. aasta keskpaigast on toiduainete hinnad oluliselt tõusnud, kusjuures tootjahinnad kõiguvad suuresti, tuletades meelde, et toiduainete tarbijahindadel on märkimisväärne osa üldises inflatsioonis; rõhutab, et väärtusahela uut kollektiivläbirääkimiste raamistikku tuleks täiendada tootjaorganisatsioonidepoolse konkurentsi soodustava tegutsemisega ja toiduainete hindade järelevalveplatvormiga; nõuab tungivalt, et komisjon jälgiks koostöös liikmesriikide konkurentsiasutustega hoolikalt agrotööstussektoris valitseva konkurentsi puhul kõigil väärtusahela tasanditel toetust, läbipaistvust ja tarbijahindade muutumist; tuletab meelde, et eeliseid, mida tarbijatele on võimalik tagada toiduainete sektoris, on võimalik mitmekordistada, kui sarnased konkurentsile suunatud reformid viiakse läbi kõikides majandussektorites; |
| --- | --- |

20.

väljendab muret asjaolu pärast, et alates 2007. aasta keskpaigast on toiduainete hinnad oluliselt tõusnud, kusjuures tootjahinnad kõiguvad suuresti, tuletades meelde, et toiduainete tarbijahindadel on märkimisväärne osa üldises inflatsioonis; rõhutab, et väärtusahela uut kollektiivläbirääkimiste raamistikku tuleks täiendada tootjaorganisatsioonidepoolse konkurentsi soodustava tegutsemisega ja toiduainete hindade järelevalveplatvormiga; nõuab tungivalt, et komisjon jälgiks koostöös liikmesriikide konkurentsiasutustega hoolikalt agrotööstussektoris valitseva konkurentsi puhul kõigil väärtusahela tasanditel toetust, läbipaistvust ja tarbijahindade muutumist; tuletab meelde, et eeliseid, mida tarbijatele on võimalik tagada toiduainete sektoris, on võimalik mitmekordistada, kui sarnased konkurentsile suunatud reformid viiakse läbi kõikides majandussektorites;

| 21. | rõhutab, et nii üldist majandushuvi kui ka üldist sotsiaalhuvi pakkuvad teenused moodustavad kõikidest liikmesriikides pakutavatest teenustest suure osa ning et see tähendab seda, et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ja üldist sotsiaalhuvi pakkuvate teenuste tõhusamaks muutmine võib anda märkimisväärset kasu; rõhutab, et sellega seoses on oluline tagada, et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ja üldist sotsiaalhuvi pakkuvate teenuste eeskirjades seataks esmatähtsale kohale tarbijate kaitsmine; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et nii üldist majandushuvi kui ka üldist sotsiaalhuvi pakkuvad teenused moodustavad kõikidest liikmesriikides pakutavatest teenustest suure osa ning et see tähendab seda, et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ja üldist sotsiaalhuvi pakkuvate teenuste tõhusamaks muutmine võib anda märkimisväärset kasu; rõhutab, et sellega seoses on oluline tagada, et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ja üldist sotsiaalhuvi pakkuvate teenuste eeskirjades seataks esmatähtsale kohale tarbijate kaitsmine;

| 22. | toonitab, et toiduainete turgudel on peamine hinnavolatiilsuse põhjustaja spekuleerimine; kutsub komisjoni üles uurima seda küsimust 2012. aasta konkurentsipoliitika aruandes ning tegema algatusi toiduainete turgudel spekuleerimise vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

22.

toonitab, et toiduainete turgudel on peamine hinnavolatiilsuse põhjustaja spekuleerimine; kutsub komisjoni üles uurima seda küsimust 2012. aasta konkurentsipoliitika aruandes ning tegema algatusi toiduainete turgudel spekuleerimise vastu võitlemiseks;

| 23. | kutsub komisjoni üles uurima põhjalikumalt, kuidas aitavad tootjaorganisatsioonid ja -ühistud suurendada väikepõllumajandustootjate heaolu ja läbirääkimisjõudu seoses varustava tööstusega; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles uurima põhjalikumalt, kuidas aitavad tootjaorganisatsioonid ja -ühistud suurendada väikepõllumajandustootjate heaolu ja läbirääkimisjõudu seoses varustava tööstusega;

| 24. | jääb ootama Euroopa konkurentsivõrgustiku selleteemalist aruannet; võtab teadmiseks asjaolu, et monopolijuhtumite raames on kõige rohkem uuritud teravilja- ja piimatoodete sektoreid, ning innustab riiklikke konkurentsiasutusi tõhustama oma algatusi selles valdkonnas; palub komisjonil uurida Euroopa suhkrusektorit, kus oli 2011. ja 2012. aastal eriti suur inflatsioon; |
| --- | --- |

24.

jääb ootama Euroopa konkurentsivõrgustiku selleteemalist aruannet; võtab teadmiseks asjaolu, et monopolijuhtumite raames on kõige rohkem uuritud teravilja- ja piimatoodete sektoreid, ning innustab riiklikke konkurentsiasutusi tõhustama oma algatusi selles valdkonnas; palub komisjonil uurida Euroopa suhkrusektorit, kus oli 2011. ja 2012. aastal eriti suur inflatsioon;

| 25. | nõuab veel kord tungivalt, et komisjon teeks kõik energia siseturu paketi täielikuks rakendamiseks; julgustab komisjoni, seni kuni ei ole täielikult saavutatud avatud ja konkurentsivõimelist energia siseturgu, aktiivselt jälgima konkurentsi energiaturgudel, eriti kui kommunaalettevõtete erastamine tuleneb monopoolsete või oligopoolsete turgude süsteemist; |
| --- | --- |

25.

nõuab veel kord tungivalt, et komisjon teeks kõik energia siseturu paketi täielikuks rakendamiseks; julgustab komisjoni, seni kuni ei ole täielikult saavutatud avatud ja konkurentsivõimelist energia siseturgu, aktiivselt jälgima konkurentsi energiaturgudel, eriti kui kommunaalettevõtete erastamine tuleneb monopoolsete või oligopoolsete turgude süsteemist;

| 26. | palub komisjonil hoolikalt uurida suundumusi ELi lennulasti- ja kiirpostiteenuste turul; märgib, et USAs esineb teatavat sorti kiirpostiteenuste turu duopol ning USA on Euroopa konkurentidele turu viimase kümne aasta jooksul tegelikult sulgenud; järeldab, et täiendavate kõnealuses sektoris toimuvate ühinemiste tulemusel pakuks konkurentsi ainult üks suur Euroopa kiirposti- ja logistikaettevõtja ning et siseturul valitsevale hinnakonkurentsile võib see tarbijate kahjuks suurt mõju avaldada; |
| --- | --- |

26.

palub komisjonil hoolikalt uurida suundumusi ELi lennulasti- ja kiirpostiteenuste turul; märgib, et USAs esineb teatavat sorti kiirpostiteenuste turu duopol ning USA on Euroopa konkurentidele turu viimase kümne aasta jooksul tegelikult sulgenud; järeldab, et täiendavate kõnealuses sektoris toimuvate ühinemiste tulemusel pakuks konkurentsi ainult üks suur Euroopa kiirposti- ja logistikaettevõtja ning et siseturul valitsevale hinnakonkurentsile võib see tarbijate kahjuks suurt mõju avaldada;

| 27. | rõhutab, et Euroopa ettevõtjatele ei ole USA lennundusturul tagatud võrdsed tingimused ja et juba praegu on ELi–USA lennundusturg ilmselgelt tasakaalust väljas, sest Euroopa lennutranspordiettevõtjatel ei võimaldata USA siseturule pääseda ja nad on sunnitud tegutsema ebasoodsates tingimustes; toonitab, et niisugune ebavõrdne turulepääs moonutab konkurentsi ja kahjustab lõppkokkuvõttes Euroopa logistikasektorit ja selle kliente; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et Euroopa ettevõtjatele ei ole USA lennundusturul tagatud võrdsed tingimused ja et juba praegu on ELi–USA lennundusturg ilmselgelt tasakaalust väljas, sest Euroopa lennutranspordiettevõtjatel ei võimaldata USA siseturule pääseda ja nad on sunnitud tegutsema ebasoodsates tingimustes; toonitab, et niisugune ebavõrdne turulepääs moonutab konkurentsi ja kahjustab lõppkokkuvõttes Euroopa logistikasektorit ja selle kliente;

Konkurentsipoliitika legitiimsuse ja tulemuslikkuse edendamine

| 28. | toetab Euroopa Parlamendi aktiivset rolli konkurentsipoliitika kujundamisel, sh kaasseadusandja volitusi; on seisukohal, et komisjonil peab olema täielik aruandekohustus ja ta peab võtma Euroopa Parlamendi resolutsioonide suhtes järelmeetmeid; kavatseb tugevdada käimasolevat struktureeritud dialoogi; |
| --- | --- |

28.

toetab Euroopa Parlamendi aktiivset rolli konkurentsipoliitika kujundamisel, sh kaasseadusandja volitusi; on seisukohal, et komisjonil peab olema täielik aruandekohustus ja ta peab võtma Euroopa Parlamendi resolutsioonide suhtes järelmeetmeid; kavatseb tugevdada käimasolevat struktureeritud dialoogi;

| 29. | palub komisjonil tegutseda jätkuvalt erapooletult ja objektiivselt ning olla avatud konkurentsimenetluste parandamise suhtes; kaitseb menetlusõigusi, sh ettevõtjate õigust juurdepääsuks komisjoni teemakaustale enne ärakuulamist; |
| --- | --- |

29.

palub komisjonil tegutseda jätkuvalt erapooletult ja objektiivselt ning olla avatud konkurentsimenetluste parandamise suhtes; kaitseb menetlusõigusi, sh ettevõtjate õigust juurdepääsuks komisjoni teemakaustale enne ärakuulamist;

| 30. | innustab komisjoni edendama veelgi õiglast konkurentsikultuuri, määrates kindlaks üldpõhimõtted ja toetades ettevõtjate sellealast tegevust, näidates eelkõige üles suuremat huvi ja vastavuse tagamisse positiivsemat suhtumist, sest sel on otsustav ennetav mõju, mis vastab avalikule huvile; |
| --- | --- |

30.

innustab komisjoni edendama veelgi õiglast konkurentsikultuuri, määrates kindlaks üldpõhimõtted ja toetades ettevõtjate sellealast tegevust, näidates eelkõige üles suuremat huvi ja vastavuse tagamisse positiivsemat suhtumist, sest sel on otsustav ennetav mõju, mis vastab avalikule huvile;

| 31. | nõuab, et komisjon kaaluks vaidluste kohtuvälise lahendamise kasutamist ning esitaks seadusandliku tavamenetluse raames kauaoodatud ettepaneku, mille eesmärk on lihtsustada individuaal- ja kollektiivsete erasektori hagide esitamist kahju korral, mida äriühingud ja tarbijad on kannatanud ELi monopolidevastaste eeskirjade rikkumise tõttu; on arvamusel, et selline ettepanek peaks edendama konkurentsi, ergutamata seejuures põhjendamatuid kaebusi, katma väikesed ja hajutatud kahjud ning tagama täieliku kooskõla ELi läbipaistvuseeskirjadega ning kindlustama kõikide leebema kohtlemise menetlustega seotud erandite nõuetekohase ja konkreetse põhjendatuse ning tagama täieliku kooskõla avaliku jõustamisega; |
| --- | --- |

31.

nõuab, et komisjon kaaluks vaidluste kohtuvälise lahendamise kasutamist ning esitaks seadusandliku tavamenetluse raames kauaoodatud ettepaneku, mille eesmärk on lihtsustada individuaal- ja kollektiivsete erasektori hagide esitamist kahju korral, mida äriühingud ja tarbijad on kannatanud ELi monopolidevastaste eeskirjade rikkumise tõttu; on arvamusel, et selline ettepanek peaks edendama konkurentsi, ergutamata seejuures põhjendamatuid kaebusi, katma väikesed ja hajutatud kahjud ning tagama täieliku kooskõla ELi läbipaistvuseeskirjadega ning kindlustama kõikide leebema kohtlemise menetlustega seotud erandite nõuetekohase ja konkreetse põhjendatuse ning tagama täieliku kooskõla avaliku jõustamisega;

| 32. | viitab taas oma varasemale 2. veebruari 2012. aasta resolutsioonile ELi konkurentsipoliitika aastaaruande kohta ning komisjoni võimaliku kollektiivset õiguskaitset käsitleva ettepaneku ideele; |
| --- | --- |

32.

viitab taas oma varasemale 2. veebruari 2012. aasta resolutsioonile ELi konkurentsipoliitika aastaaruande kohta ning komisjoni võimaliku kollektiivset õiguskaitset käsitleva ettepaneku ideele;

| 33. | suhtub positiivselt koostöösse Euroopa konkurentsivõrgustiku raames ja riikide kohtutega, et tagada kogu ELis konkurentsipoliitika tulemuslikkus ja sidusus; toetab vastutuse tulemuslikku jagamist Euroopa konkurentsivõrgustiku liikmete vahel, sest mõnel turul on õiguslikest, majanduslikest ja kultuurilistest tingimustest tulenevalt suurem liikmesriigi tasandi mõõde kui teistel; kutsub komisjoni üles edendama lähenemist muudele jurisdiktsioonidele ja koostöölepinguid nendega, sh teabevahetuse tagamine uurimiste käigus, asjakohastel tingimustel; |
| --- | --- |

33.

suhtub positiivselt koostöösse Euroopa konkurentsivõrgustiku raames ja riikide kohtutega, et tagada kogu ELis konkurentsipoliitika tulemuslikkus ja sidusus; toetab vastutuse tulemuslikku jagamist Euroopa konkurentsivõrgustiku liikmete vahel, sest mõnel turul on õiguslikest, majanduslikest ja kultuurilistest tingimustest tulenevalt suurem liikmesriigi tasandi mõõde kui teistel; kutsub komisjoni üles edendama lähenemist muudele jurisdiktsioonidele ja koostöölepinguid nendega, sh teabevahetuse tagamine uurimiste käigus, asjakohastel tingimustel;

| 34. | on teadlik komisjoni suurest ja kasvavast töökoormusest konkurentsieeskirjade jõustamise valdkonnas ning kordab seetõttu, et komisjon vajab rohkem ressursse, eelkõige olemasolevate ressursside eraldamise teel, et tegeleda sellega ennetavamalt ja tulemuslikumalt; |
| --- | --- |

34.

on teadlik komisjoni suurest ja kasvavast töökoormusest konkurentsieeskirjade jõustamise valdkonnas ning kordab seetõttu, et komisjon vajab rohkem ressursse, eelkõige olemasolevate ressursside eraldamise teel, et tegeleda sellega ennetavamalt ja tulemuslikumalt;

| 35. | kutsub komisjoni üles edendama konkurentsikultuuri nii ELis kui ka rahvusvaheliselt; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni üles edendama konkurentsikultuuri nii ELis kui ka rahvusvaheliselt;

Trahvimispoliitika

| 36. | soovitab kasutada kokkuleppemenetlust ning vajaduse korral hoiatavaid ja proportsionaalseid trahve, vältides samal ajal survestatud ettevõtjate turult tõrjumisest tulenevaid ebasoodsaid majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi; |
| --- | --- |

36.

soovitab kasutada kokkuleppemenetlust ning vajaduse korral hoiatavaid ja proportsionaalseid trahve, vältides samal ajal survestatud ettevõtjate turult tõrjumisest tulenevaid ebasoodsaid majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi;

| 37. | märgib, et trahvid ei tohiks takistada äriühinguid oma juhtkonda ja töötajaid ise vastutusele võtmast ega vajaduse korral liikmesriike tegelemast kriminaalvastutuse küsimustega; palub, et komisjon kaaluks neid aspekte ja esitaks vastava aruande; |
| --- | --- |

37.

märgib, et trahvid ei tohiks takistada äriühinguid oma juhtkonda ja töötajaid ise vastutusele võtmast ega vajaduse korral liikmesriike tegelemast kriminaalvastutuse küsimustega; palub, et komisjon kaaluks neid aspekte ja esitaks vastava aruande;

| 38. | on mures asjaolu pärast, et trahvide kasutamine ainsa vahendina võib olla liiga piiratud, arvestades ka maksevõimetusest põhjustatud võimalikku töökohtade kadumist, ning nõuab niisuguste mitmekesiste ja asjatundlikumate vahendite väljatöötamist, mis hõlmavad selliseid valdkondi nagu ettevõtjate isiklik vastutus, läbipaistvus ja vastutus, lühemad menetlused, õigus kaitsele ja nõuetekohasele menetlusele, mehhanismid leebema kohtlemise taotluste tulemuslikuks toimimiseks (eelkõige selleks, et saada üle USA avastusprotsesside poolt tekitatud häiretest), äriühingute vastavuskavad ja Euroopa standardite väljatöötamine; pooldab nn piitsa ja prääniku põhimõtet, mis hõlmab karistusi, mis toimivad tulemusliku heidutusvahendina, motiveerides samas nõudeid järgima; |
| --- | --- |

38.

on mures asjaolu pärast, et trahvide kasutamine ainsa vahendina võib olla liiga piiratud, arvestades ka maksevõimetusest põhjustatud võimalikku töökohtade kadumist, ning nõuab niisuguste mitmekesiste ja asjatundlikumate vahendite väljatöötamist, mis hõlmavad selliseid valdkondi nagu ettevõtjate isiklik vastutus, läbipaistvus ja vastutus, lühemad menetlused, õigus kaitsele ja nõuetekohasele menetlusele, mehhanismid leebema kohtlemise taotluste tulemuslikuks toimimiseks (eelkõige selleks, et saada üle USA avastusprotsesside poolt tekitatud häiretest), äriühingute vastavuskavad ja Euroopa standardite väljatöötamine; pooldab nn piitsa ja prääniku põhimõtet, mis hõlmab karistusi, mis toimivad tulemusliku heidutusvahendina, motiveerides samas nõudeid järgima;

| 39. | märgib veel kord, et trahvide määramise meetod sisaldub muus kui seadusandlikus aktis – 2006. aasta trahvimissuunistes –, ning nõuab taas kord tungivalt, et komisjon lisaks määrusesse (EÜ) nr 1/2003 koos uute trahvimispõhimõtetega trahvide arvutamise üksikasjalikud alused, mis põhinevad seaduslikkuse põhimõttel; |
| --- | --- |

39.

märgib veel kord, et trahvide määramise meetod sisaldub muus kui seadusandlikus aktis – 2006. aasta trahvimissuunistes –, ning nõuab taas kord tungivalt, et komisjon lisaks määrusesse (EÜ) nr 1/2003 koos uute trahvimispõhimõtetega trahvide arvutamise üksikasjalikud alused, mis põhinevad seaduslikkuse põhimõttel;

| 40. | kordab oma nõuet, mille kohaselt tuleb komisjoni trahvimissuunised üldiselt läbi vaadata, võttes arvesse kuueaastast praktilist kogemust; on veendunud, et selle läbivaatamise raames tuleks uurida nõuete järgimise programmide rolli, määrata kindlaks tingimused, mille alusel emaettevõtted, kellel on otsustav mõju tütarettevõtte üle, vastutaks solidaarselt oma tütarettevõtete toime pandud konkurentsieeskirjade rikkumiste eest, ning võtta arvesse niisuguseid küsimusi nagu leebem kohtlemine, korduvrikkumised, käibe piirmäär ning avaliku ja erasektori kohustuste omavaheline toime; |
| --- | --- |

40.

kordab oma nõuet, mille kohaselt tuleb komisjoni trahvimissuunised üldiselt läbi vaadata, võttes arvesse kuueaastast praktilist kogemust; on veendunud, et selle läbivaatamise raames tuleks uurida nõuete järgimise programmide rolli, määrata kindlaks tingimused, mille alusel emaettevõtted, kellel on otsustav mõju tütarettevõtte üle, vastutaks solidaarselt oma tütarettevõtete toime pandud konkurentsieeskirjade rikkumiste eest, ning võtta arvesse niisuguseid küsimusi nagu leebem kohtlemine, korduvrikkumised, käibe piirmäär ning avaliku ja erasektori kohustuste omavaheline toime;

| 41. | kordab, et maksejõuetusest tulenevate trahvi vähendamise taotluste arv on suurenenud, eelkõige nn ühe toote ettevõtjate ja VKEde puhul; kinnitab taas, et trahvi vähendamise alternatiivina võiks kaaluda hilinenud ja/või mitmes osas tehtavate maksete süsteemi, et vältida ettevõtjate tegevuse lõpetamist; |
| --- | --- |

41.

kordab, et maksejõuetusest tulenevate trahvi vähendamise taotluste arv on suurenenud, eelkõige nn ühe toote ettevõtjate ja VKEde puhul; kinnitab taas, et trahvi vähendamise alternatiivina võiks kaaluda hilinenud ja/või mitmes osas tehtavate maksete süsteemi, et vältida ettevõtjate tegevuse lõpetamist;

| 42. | tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjon on oma 28. märtsi 2012. aasta otsuses (COMP/39452) võtnud arvesse ühe toote ettevõtjate erivajadusi; |
| --- | --- |

42.

tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjon on oma 28. märtsi 2012. aasta otsuses (COMP/39452) võtnud arvesse ühe toote ettevõtjate erivajadusi;

Valdkonnapõhised kaalutlused

| 43. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama edusammude tegemist ühtse transpordituru loomise lõpuleviimiseks ning tagama ühtlasi vaba ja ausa konkurentsi transpordi-, posti- ja turismisektoris ning järgima samal ajal liidu muid poliitikaeesmärke, näiteks nõuetekohaselt toimivad transpordi- ja liikuvusteenused, ning poliitikaeesmärke sellistes valdkondades nagu avalikud teenused, sotsiaalsed standardid, ohutus ja keskkonnakaitse ning ELi eesmärke CO2 heitkoguste ja naftast sõltuvuse vähendamise vallas; tunneb heameelt, et kuulutati välja ühtse turu akt II, mille eesmärk on lõpuks kehtestada ühtne Euroopa taevas, jätkata raudteeturu avamist ja luua ühtne raudteepiirkond; |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama edusammude tegemist ühtse transpordituru loomise lõpuleviimiseks ning tagama ühtlasi vaba ja ausa konkurentsi transpordi-, posti- ja turismisektoris ning järgima samal ajal liidu muid poliitikaeesmärke, näiteks nõuetekohaselt toimivad transpordi- ja liikuvusteenused, ning poliitikaeesmärke sellistes valdkondades nagu avalikud teenused, sotsiaalsed standardid, ohutus ja keskkonnakaitse ning ELi eesmärke CO2 heitkoguste ja naftast sõltuvuse vähendamise vallas; tunneb heameelt, et kuulutati välja ühtse turu akt II, mille eesmärk on lõpuks kehtestada ühtne Euroopa taevas, jätkata raudteeturu avamist ja luua ühtne raudteepiirkond;

| 44. | usub, et komisjon peaks veelgi tugevdama sidemeid konkurentsipoliitika ja transpordipoliitika vahel, et parandada Euroopa transpordisektori konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

44.

usub, et komisjon peaks veelgi tugevdama sidemeid konkurentsipoliitika ja transpordipoliitika vahel, et parandada Euroopa transpordisektori konkurentsivõimet;

| 45. | nõuab tungivalt, et komisjon soosiks rahvusvahelistel läbirääkimistel aktiivsemalt konkurentsieeskirjade lähendamist, et tagada transpordisektoris ELi ja kolmandate riikide vahel võrdsed tingimused; |
| --- | --- |

45.

nõuab tungivalt, et komisjon soosiks rahvusvahelistel läbirääkimistel aktiivsemalt konkurentsieeskirjade lähendamist, et tagada transpordisektoris ELi ja kolmandate riikide vahel võrdsed tingimused;

| 46. | rõhutab, kui tähtis on ühtlaselt arendada Euroopa transpordipiirkonda ning kõrvaldada liikmesriikide transpordi infrastruktuuride ja süsteemide arengu erinevusi, et tõeliselt saavutada Euroopa ühtne turg ja tagada aus konkurents transpordi valdkonnas; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, kui tähtis on ühtlaselt arendada Euroopa transpordipiirkonda ning kõrvaldada liikmesriikide transpordi infrastruktuuride ja süsteemide arengu erinevusi, et tõeliselt saavutada Euroopa ühtne turg ja tagada aus konkurents transpordi valdkonnas;

| 47. | rõhutab mõju, mida maksuerinevused avaldavad eri transpordiliikide vahelisele konkurentsile ja ühendvedudele, ning palub komisjonil esitada ülevaade eri transpordiliikide maksude ja erinevate käibemaksusüsteemide kohta; |
| --- | --- |

47.

rõhutab mõju, mida maksuerinevused avaldavad eri transpordiliikide vahelisele konkurentsile ja ühendvedudele, ning palub komisjonil esitada ülevaade eri transpordiliikide maksude ja erinevate käibemaksusüsteemide kohta;

| 48. | rõhutab, et Euroopa tasandil ausa ja vaba konkurentsi saavutamiseks tuleb kõrvaldada liikmesriikidevahelised tehnilised ja regulatiivsed tõkked, eelkõige koostalitlusvõimeliste ja tõhusate üleeuroopaliste võrkude väljaarendamise kaudu; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, et Euroopa tasandil ausa ja vaba konkurentsi saavutamiseks tuleb kõrvaldada liikmesriikidevahelised tehnilised ja regulatiivsed tõkked, eelkõige koostalitlusvõimeliste ja tõhusate üleeuroopaliste võrkude väljaarendamise kaudu;

| 49. | pooldab põhimõtteliselt komisjoni teatist reisijate õiguste kohta kõikide transpordiliikide puhul, kuid rõhutab, et iga transpordiliik on oma olemuselt erinev ja et komisjoni iga ettepanek peab samaaegselt reisijate olemasolevate õiguste tagamisega kindlustama ka proportsionaalse ja paindliku lähenemisviisi, mis arvestab eri transpordiliikide erinevustega; |
| --- | --- |

49.

pooldab põhimõtteliselt komisjoni teatist reisijate õiguste kohta kõikide transpordiliikide puhul, kuid rõhutab, et iga transpordiliik on oma olemuselt erinev ja et komisjoni iga ettepanek peab samaaegselt reisijate olemasolevate õiguste tagamisega kindlustama ka proportsionaalse ja paindliku lähenemisviisi, mis arvestab eri transpordiliikide erinevustega;

| 50. | nõuab tungivalt, et asjaomased ametiasutused tõhustaksid ELi ja USA lennutranspordikokkulepet arvesse võttes oma koostööd ühituvate regulatiivsete lähtekohtade väljatöötamiseks seoses lennuettevõtjate ühenduste konkurentsi küsimustega ja otsiksid aktiivselt mooduseid, kuidas suuremaid ühendusi Atlandi-ülesel turul tugevamalt konkureerima panna; |
| --- | --- |

50.

nõuab tungivalt, et asjaomased ametiasutused tõhustaksid ELi ja USA lennutranspordikokkulepet arvesse võttes oma koostööd ühituvate regulatiivsete lähtekohtade väljatöötamiseks seoses lennuettevõtjate ühenduste konkurentsi küsimustega ja otsiksid aktiivselt mooduseid, kuidas suuremaid ühendusi Atlandi-ülesel turul tugevamalt konkureerima panna;

| 51. | palub komisjonil ja liikmesriikidel kiirendada ühtse Euroopa taeva õigusaktide rakendamist eesmärgiga muuta teenuste hinna määramine läbipaistvamaks, hõlbustades seeläbi järelevalvet konkurentsieeskirjade järgimise üle ning suurendades Euroopa suurte sõlmlennujaamade konkurentsivõimet ja ohutust, ning jätkata tööd Euroopa lennujaamade konkurentsivõime suurendamisel nii majanduse kui ka reisijate huvides; |
| --- | --- |

51.

palub komisjonil ja liikmesriikidel kiirendada ühtse Euroopa taeva õigusaktide rakendamist eesmärgiga muuta teenuste hinna määramine läbipaistvamaks, hõlbustades seeläbi järelevalvet konkurentsieeskirjade järgimise üle ning suurendades Euroopa suurte sõlmlennujaamade konkurentsivõimet ja ohutust, ning jätkata tööd Euroopa lennujaamade konkurentsivõime suurendamisel nii majanduse kui ka reisijate huvides;

| 52. | palub komisjonil esitada tõenditel põhineva ülevaate juhtumitest, kus teatavad lennuettevõtjad on võrreldes teiste teenusepakkujatega soodsamas olukorras neile kehtestatud eritingimustest tulenevalt või kuritarvitavad väidetavalt oma valitsevat seisundit teatavates lennujaamades, eriti nn ühe koti reegli ja muude käsipagasi piirangute kehtestamisega; |
| --- | --- |

52.

palub komisjonil esitada tõenditel põhineva ülevaate juhtumitest, kus teatavad lennuettevõtjad on võrreldes teiste teenusepakkujatega soodsamas olukorras neile kehtestatud eritingimustest tulenevalt või kuritarvitavad väidetavalt oma valitsevat seisundit teatavates lennujaamades, eriti nn ühe koti reegli ja muude käsipagasi piirangute kehtestamisega;

| 53. | on seisukohal, et äritegevus on lennujaamadele suur tuluallikas ja et sellised agressiivsed tavad võivad kujutada endast veoettevõtja valitseva seisundi kuritarvitamist; |
| --- | --- |

53.

on seisukohal, et äritegevus on lennujaamadele suur tuluallikas ja et sellised agressiivsed tavad võivad kujutada endast veoettevõtja valitseva seisundi kuritarvitamist;

| 54. | nõuab tungivalt, et komisjon tugevdaks järelevalvet teenindusaegadega kauplemise, nende kasutamise ja jaotamise üle Euroopa lennujaamades, et tagada aus konkurents ning samuti piirkondliku ühenduvuse kaitse kogu Euroopas; |
| --- | --- |

54.

nõuab tungivalt, et komisjon tugevdaks järelevalvet teenindusaegadega kauplemise, nende kasutamise ja jaotamise üle Euroopa lennujaamades, et tagada aus konkurents ning samuti piirkondliku ühenduvuse kaitse kogu Euroopas;

| 55. | kutsub komisjoni üles jälgima meetmeid, mis mõjutavad odavlennufirmasid, tagamaks et need ei muutuks ebaausa konkurentsi tööriistaks; |
| --- | --- |

55.

kutsub komisjoni üles jälgima meetmeid, mis mõjutavad odavlennufirmasid, tagamaks et need ei muutuks ebaausa konkurentsi tööriistaks;

| 56. | nõuab tungivalt, et komisjon tagaks ELi lennunduse ja lennujaamade riigiabi suuniseid läbi vaadates, et ei esineks konkurentsi moonutamist ning et kõigile turuosalistele oleksid loodud võrdsed tingimused; |
| --- | --- |

56.

nõuab tungivalt, et komisjon tagaks ELi lennunduse ja lennujaamade riigiabi suuniseid läbi vaadates, et ei esineks konkurentsi moonutamist ning et kõigile turuosalistele oleksid loodud võrdsed tingimused;

| 57. | juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa raudteesektori liberaliseerimisel on tehtud vaid mõningaid edusamme ja et selline olukord seab raudteed muude transpordivahenditega võrreldes ebasoodsasse olukorda, võttes eriti arvesse raudteesektori konkurentsiga seotud küsimusi kogu Euroopas; |
| --- | --- |

57.

juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa raudteesektori liberaliseerimisel on tehtud vaid mõningaid edusamme ja et selline olukord seab raudteed muude transpordivahenditega võrreldes ebasoodsasse olukorda, võttes eriti arvesse raudteesektori konkurentsiga seotud küsimusi kogu Euroopas;

| 58. | nõuab tungivalt, et komisjon viiks lõpule ühtse Euroopa raudteepiirkonna rakendamise, tagades õigete tingimuste olemasolu sektori avamiseks vabale ja ausale konkurentsile, sealhulgas meetmed, mis võimaldavad tulemuslikel ja innovaatilistel raudteeveo-ettevõtjatel piiranguteta tegutseda, selge vahe tegemist infrastruktuuri omandilise kuuluvuse ja raudtee-ettevõtjate vahel, tugevate riiklike reguleerivate asutuste olemasolu ja personalialaste sätete ühtlustamist; palub komisjonil võtta siseriiklike reisijate raudteeveo turgude avamiseks valmistudes arvesse siseriiklike raudtee-ettevõtjate erinevaid toimimismudeleid ning teha konkreetseid ettepanekuid, et lõpetada kaudsed konkurentsipiirangud, mis tulenevad ohutust, koostalitlusvõimet ja autoriseerimist reguleerivate sätete vastuolulisusest; |
| --- | --- |

58.

nõuab tungivalt, et komisjon viiks lõpule ühtse Euroopa raudteepiirkonna rakendamise, tagades õigete tingimuste olemasolu sektori avamiseks vabale ja ausale konkurentsile, sealhulgas meetmed, mis võimaldavad tulemuslikel ja innovaatilistel raudteeveo-ettevõtjatel piiranguteta tegutseda, selge vahe tegemist infrastruktuuri omandilise kuuluvuse ja raudtee-ettevõtjate vahel, tugevate riiklike reguleerivate asutuste olemasolu ja personalialaste sätete ühtlustamist; palub komisjonil võtta siseriiklike reisijate raudteeveo turgude avamiseks valmistudes arvesse siseriiklike raudtee-ettevõtjate erinevaid toimimismudeleid ning teha konkreetseid ettepanekuid, et lõpetada kaudsed konkurentsipiirangud, mis tulenevad ohutust, koostalitlusvõimet ja autoriseerimist reguleerivate sätete vastuolulisusest;

| 59. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada raudteetranspordi sektori ausale konkurentsile avamine ning tagada teenuste parem kvaliteet, kahjustamata seejuures avalike teenuste osutamist; |
| --- | --- |

59.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada raudteetranspordi sektori ausale konkurentsile avamine ning tagada teenuste parem kvaliteet, kahjustamata seejuures avalike teenuste osutamist;

| 60. | rõhutab, et ELi autoveoturu edasine avanemine saab olla vastuvõetav ainult siis, kui kõikides liikmesriikides on veo-ettevõtjatele tagatud võrdsed tingimused ning kõikides liikmesriikides on kaitstud liikuva tegevusega hõivatud töötajaid puudutavad sotsiaalõigusnormid ja nende töötingimused; |
| --- | --- |

60.

rõhutab, et ELi autoveoturu edasine avanemine saab olla vastuvõetav ainult siis, kui kõikides liikmesriikides on veo-ettevõtjatele tagatud võrdsed tingimused ning kõikides liikmesriikides on kaitstud liikuva tegevusega hõivatud töötajaid puudutavad sotsiaalõigusnormid ja nende töötingimused;

| 61. | rõhutab vajadust vältida liberaliseeritud maanteetranspordisektoris ebaausat konkurentsi, tagades sotsiaal-, ohutus- ja keskkonnaeeskirjade nõuetekohase kohaldamise ning pöörates seejuures eritähelepanu selle turu kabotaažile avamisele ja dumpingule; |
| --- | --- |

61.

rõhutab vajadust vältida liberaliseeritud maanteetranspordisektoris ebaausat konkurentsi, tagades sotsiaal-, ohutus- ja keskkonnaeeskirjade nõuetekohase kohaldamise ning pöörates seejuures eritähelepanu selle turu kabotaažile avamisele ja dumpingule;

| 62. | palub komisjonil koostöös liikmesriikidega esitada konkreetsed ettepanekud liikmesriikidevaheliste oluliste erinevuste kõrvaldamiseks seoses karistustega ühenduse õiguse raskete rikkumiste eest autovedudel ja teha seeläbi lõpp sellistele konkurentsimoonutustele; |
| --- | --- |

62.

palub komisjonil koostöös liikmesriikidega esitada konkreetsed ettepanekud liikmesriikidevaheliste oluliste erinevuste kõrvaldamiseks seoses karistustega ühenduse õiguse raskete rikkumiste eest autovedudel ja teha seeläbi lõpp sellistele konkurentsimoonutustele;

| 63. | palub liikmesriikidel rakendada kolmas postidirektiiv; ergutab komisjoni põhjalikult uurima ja andma aru selle kohta, milliseid sotsiaalseid tagajärgi toob kaasa postituru liberaliseerimine ja universaalteenuse osutamise kohustus selles valdkonnas, sealhulgas universaalteenuse osutamise rahastamine; |
| --- | --- |

63.

palub liikmesriikidel rakendada kolmas postidirektiiv; ergutab komisjoni põhjalikult uurima ja andma aru selle kohta, milliseid sotsiaalseid tagajärgi toob kaasa postituru liberaliseerimine ja universaalteenuse osutamise kohustus selles valdkonnas, sealhulgas universaalteenuse osutamise rahastamine;

| 64. | palub komisjonil, võttes arvesse Lissaboni lepingut, uusi suuremaid pädevusi ja turismi majanduslikku potentsiaali ELi jaoks, hõlbustada turismiettevõtjatevahelist ennetavat koostööd ja võtta vajalikke meetmeid ELi turismi tippsihtkohtade ülemaailmse konkurentsivõime tagamiseks; kutsub komisjoni üles kiirendama reisipakette käsitleva seadusandliku ettepaneku menetlemist, et tagada piisav konkurents ja selge vabaturg Euroopa turismisektoris, |
| --- | --- |

64.

palub komisjonil, võttes arvesse Lissaboni lepingut, uusi suuremaid pädevusi ja turismi majanduslikku potentsiaali ELi jaoks, hõlbustada turismiettevõtjatevahelist ennetavat koostööd ja võtta vajalikke meetmeid ELi turismi tippsihtkohtade ülemaailmse konkurentsivõime tagamiseks; kutsub komisjoni üles kiirendama reisipakette käsitleva seadusandliku ettepaneku menetlemist, et tagada piisav konkurents ja selge vabaturg Euroopa turismisektoris,

| 65. | on arvamusel, et riigiabi käsitlevate õigusnormide jõustamisel tuleks püüda saavutada strateegias „Euroopa 2020” esitatud eesmärke, võimaldades eelkõige investeerimist reaalmajandusse ja toetades rohkemate vahendite suunamist teadusele, innovatsioonile ja säästvale arengule; |
| --- | --- |

65.

on arvamusel, et riigiabi käsitlevate õigusnormide jõustamisel tuleks püüda saavutada strateegias „Euroopa 2020” esitatud eesmärke, võimaldades eelkõige investeerimist reaalmajandusse ja toetades rohkemate vahendite suunamist teadusele, innovatsioonile ja säästvale arengule;

| 66. | märgib, et nii Euroopa piiriülene kui riigisisene elektronmaksete turg on jätkuvalt killustatud; julgustab võtma ja jõustama vajalikke meetmeid avatuma, läbipaistvama, innovaatilisema ja konkurentsivõimelisema maksete ühtse turu tagamiseks nii, et see tooks kõigile tarbijatele kaardi, interneti- ja mobiilimaksete, maksevahendite, koostalitlusvõime, kulude ja ülekantavusega seotud eeliseid ja annaks valikuvõimaluse; palub seetõttu komisjonil anda hinnangu võimalustele tuua Euroopa kaardi-, interneti- ja mobiilimaksete turule uusi osalisi, kaitstes seejuures kõnealuses sektoris edasisi tehnoloogilisi uuendusi; on seisukohal, et mitmepoolsete vahendustasude järelevalvet on vaja suurendada, ning väljendab heameelt ühtse turu aktis II esitatud ettepanekute üle makseteenuste direktiivi läbivaatamise ja mitmepoolseid pankade teenustasusid käsitleva seadusandliku algatuse kohta; |
| --- | --- |

66.

märgib, et nii Euroopa piiriülene kui riigisisene elektronmaksete turg on jätkuvalt killustatud; julgustab võtma ja jõustama vajalikke meetmeid avatuma, läbipaistvama, innovaatilisema ja konkurentsivõimelisema maksete ühtse turu tagamiseks nii, et see tooks kõigile tarbijatele kaardi, interneti- ja mobiilimaksete, maksevahendite, koostalitlusvõime, kulude ja ülekantavusega seotud eeliseid ja annaks valikuvõimaluse; palub seetõttu komisjonil anda hinnangu võimalustele tuua Euroopa kaardi-, interneti- ja mobiilimaksete turule uusi osalisi, kaitstes seejuures kõnealuses sektoris edasisi tehnoloogilisi uuendusi; on seisukohal, et mitmepoolsete vahendustasude järelevalvet on vaja suurendada, ning väljendab heameelt ühtse turu aktis II esitatud ettepanekute üle makseteenuste direktiivi läbivaatamise ja mitmepoolseid pankade teenustasusid käsitleva seadusandliku algatuse kohta;

| 67. | toetab komisjoni kavatsust jääda valvsaks finantsturgude läbipaistvuse suhtes, aga on seisukohal, et õigeaegse, usaldusväärse ja kvaliteetse teabe esitamise tagamiseks, eelkõige tuletisinstrumentide turgude puhul, on vaja täiendavaid jõupingutusi; |
| --- | --- |

67.

toetab komisjoni kavatsust jääda valvsaks finantsturgude läbipaistvuse suhtes, aga on seisukohal, et õigeaegse, usaldusväärse ja kvaliteetse teabe esitamise tagamiseks, eelkõige tuletisinstrumentide turgude puhul, on vaja täiendavaid jõupingutusi;

| 68. | usub, et ettevõtjatevaheline konkurents peab toimuma raamistikus, milles on tagatud tarbija õiguste tulemuslik kaitse, ning et kollektiivse õiguskaitse süsteem ja alternatiivse vaidluste lahendamise süsteem on selleks äärmiselt olulised; |
| --- | --- |

68.

usub, et ettevõtjatevaheline konkurents peab toimuma raamistikus, milles on tagatud tarbija õiguste tulemuslik kaitse, ning et kollektiivse õiguskaitse süsteem ja alternatiivse vaidluste lahendamise süsteem on selleks äärmiselt olulised;

| 69. | toob välja, et komisjonil on tavaks hinnata üksnes äriühingu turupositsiooni kuritarvitamist; on veendunud, et mõnel turul ei ole see kartellikokkulepete ohu ennetamiseks piisav; palub komisjonil uurida, kuidas hinnata seda, kuidas minimeerida kartellide ohtu ja saavutada võimalikult suur konkurents; palub komisjonil esitada selged ja läbipaistvad konkurentsipoliitika suunised, milles neid põhimõtteid arvesse võetakse; |
| --- | --- |

69.

toob välja, et komisjonil on tavaks hinnata üksnes äriühingu turupositsiooni kuritarvitamist; on veendunud, et mõnel turul ei ole see kartellikokkulepete ohu ennetamiseks piisav; palub komisjonil uurida, kuidas hinnata seda, kuidas minimeerida kartellide ohtu ja saavutada võimalikult suur konkurents; palub komisjonil esitada selged ja läbipaistvad konkurentsipoliitika suunised, milles neid põhimõtteid arvesse võetakse;

| 70. | nõuab tungivalt, et komisjon teeks kõik energia siseturu paketi täielikuks rakendamiseks, arvestades, et energiasektoris ei ole veel täielikult saavutatud avatud ja konkurentsivõimelist ühtset turgu; julgustab komisjoni aktiivselt jälgima konkurentsi energiaturgudel, eriti kui kommunaalettevõtete erastamine toimub monopoolsetel või oligopoolsetel turgudel; |
| --- | --- |

70.

nõuab tungivalt, et komisjon teeks kõik energia siseturu paketi täielikuks rakendamiseks, arvestades, et energiasektoris ei ole veel täielikult saavutatud avatud ja konkurentsivõimelist ühtset turgu; julgustab komisjoni aktiivselt jälgima konkurentsi energiaturgudel, eriti kui kommunaalettevõtete erastamine toimub monopoolsetel või oligopoolsetel turgudel;

| 71. | märgib, et tarbijad saavad kahju sellest, et puudub tulemuslik õigussüsteem konkurentsieeskirjade rikkumisest tuleneva kahju hüvitamiseks, ning et niisuguse eeskirjade rikkumise eest makstakse trahvi üksnes liikmesriikide riigieelarvete hüvanguks; |
| --- | --- |

71.

märgib, et tarbijad saavad kahju sellest, et puudub tulemuslik õigussüsteem konkurentsieeskirjade rikkumisest tuleneva kahju hüvitamiseks, ning et niisuguse eeskirjade rikkumise eest makstakse trahvi üksnes liikmesriikide riigieelarvete hüvanguks;

| 72. | kutsub komisjoni üles tagama tootjate ja turustajate läbirääkimisjõu õiglase tasakaalu, rõhutades:






  — | diskrimineerimise vastu võitlemise tähtsust võrgus levitamisel, mida reguleeritakse vertikaalsete piirangute rühmaerandite määrusega (komisjoni määrus (EL) nr 330/2010), et kaitsta turustajate suutlikkust kasutada uuenduslikke turustusmeetodeid, nagu veebiplatvormid, ning jõuda rohkemate ja erinevate tarbijateni; |
| --- | --- | --- |

72.

kutsub komisjoni üles tagama tootjate ja turustajate läbirääkimisjõu õiglase tasakaalu, rõhutades:

—

diskrimineerimise vastu võitlemise tähtsust võrgus levitamisel, mida reguleeritakse vertikaalsete piirangute rühmaerandite määrusega (komisjoni määrus (EL) nr 330/2010), et kaitsta turustajate suutlikkust kasutada uuenduslikke turustusmeetodeid, nagu veebiplatvormid, ning jõuda rohkemate ja erinevate tarbijateni;

| — | uute mootorsõidukite müügi turgudel olevate edasimüüjate tähtsust pärast komisjoni määruse (EÜ) nr 1400/2002 kehtivuse lõppemist 31. mail 2013; palub, et komisjon rõhutaks vajadust töötada välja tootjate ja edasimüüjate käitumispõhimõtted seoses mootorsõidukite sektoris kehtivate vertikaalsete kokkulepetega, pöörates erilist tähelepanu investeeringute kaitsmisele pärast lepingu lõppu ja võimalusele anda äritegevus üle teisele sama margi võrgustiku liikmele, et muuta osapooltevahelised kaubanduslikud ja lepingulised suhted läbipaistvamaks; |
| --- | --- |

—

uute mootorsõidukite müügi turgudel olevate edasimüüjate tähtsust pärast komisjoni määruse (EÜ) nr 1400/2002 kehtivuse lõppemist 31. mail 2013; palub, et komisjon rõhutaks vajadust töötada välja tootjate ja edasimüüjate käitumispõhimõtted seoses mootorsõidukite sektoris kehtivate vertikaalsete kokkulepetega, pöörates erilist tähelepanu investeeringute kaitsmisele pärast lepingu lõppu ja võimalusele anda äritegevus üle teisele sama margi võrgustiku liikmele, et muuta osapooltevahelised kaubanduslikud ja lepingulised suhted läbipaistvamaks;

| 73. | väljendab sellega seoses heameelt jõupingutuste üle, mida toidu tarneahela sidusrühmad on teinud selleks, et leppida kokku heades tavades ettevõtjatevahelistes suhetes ning rakendusmeetmetes seoses vaba ja ausa konkurentsiga; palub komisjonil jääda oma kohustuse juurde jälgida nende põhimõtete rakendamist, nagu seda teeb ka Euroopa Parlament oma iga-aastase jaekaubanduse ümarlaua kaudu; |
| --- | --- |

73.

väljendab sellega seoses heameelt jõupingutuste üle, mida toidu tarneahela sidusrühmad on teinud selleks, et leppida kokku heades tavades ettevõtjatevahelistes suhetes ning rakendusmeetmetes seoses vaba ja ausa konkurentsiga; palub komisjonil jääda oma kohustuse juurde jälgida nende põhimõtete rakendamist, nagu seda teeb ka Euroopa Parlament oma iga-aastase jaekaubanduse ümarlaua kaudu;

| 74. | tunnistab, et tegutsemine frantsiisi alusel on sõltumatute jaemüüjate jaoks hea vorm konkurentsitihedas keskkonnas ellujäämiseks; palub komisjonil jälgida frantsiisiandjate ja -saajate suhetes toimuvaid muudatusi, tagada nende vahel läbirääkimisjõualane õiglane tasakaal ning esitada vajaduse korral seadusandlikke ettepanekuid; |
| --- | --- |

74.

tunnistab, et tegutsemine frantsiisi alusel on sõltumatute jaemüüjate jaoks hea vorm konkurentsitihedas keskkonnas ellujäämiseks; palub komisjonil jälgida frantsiisiandjate ja -saajate suhetes toimuvaid muudatusi, tagada nende vahel läbirääkimisjõualane õiglane tasakaal ning esitada vajaduse korral seadusandlikke ettepanekuid;

| 75. | on seisukohal, et lisaks suhetele Euroopa Parlamendi ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega peaks komisjon tagama ka, et tema koostöö tarbijaorganisatsioonidega oleks paremini struktureeritud, ning et seda suhet tuleks käsitleda konkurentsieeskirjade järelevalve olulise osana; seetõttu tuleks soodustada ja parandada komisjoni konkurentsi peadirektoraadi ja kõnealuste organisatsioonide vahelist dialoogi; |
| --- | --- |

75.

on seisukohal, et lisaks suhetele Euroopa Parlamendi ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega peaks komisjon tagama ka, et tema koostöö tarbijaorganisatsioonidega oleks paremini struktureeritud, ning et seda suhet tuleks käsitleda konkurentsieeskirjade järelevalve olulise osana; seetõttu tuleks soodustada ja parandada komisjoni konkurentsi peadirektoraadi ja kõnealuste organisatsioonide vahelist dialoogi;

| 76. | väljendab heameelt riigiabipoliitika üle, mis on aidanud finantssüsteemi stabiliseerida, kui seda pankade suhtes kohaldati; kutsub komisjoni üles laiendama ühtse turu nõuetekohase toimimise hindamist nii, et sinna oleks kaasatud pikas perspektiivis toimivad riiklikud investeerimispangad, kaasa arvatud Euroopa Investeerimispank; |
| --- | --- |

76.

väljendab heameelt riigiabipoliitika üle, mis on aidanud finantssüsteemi stabiliseerida, kui seda pankade suhtes kohaldati; kutsub komisjoni üles laiendama ühtse turu nõuetekohase toimimise hindamist nii, et sinna oleks kaasatud pikas perspektiivis toimivad riiklikud investeerimispangad, kaasa arvatud Euroopa Investeerimispank;

| 77. | on seisukohal, et massiteabevahendite omandisuhted ja juhtimine peaksid olema läbipaistvad ega tohiks olla koondunud; kutsub komisjoni üles hindama seda, kuidas kehtivad konkurentsieeskirjad on seotud kommertsmeedia üha suurema koondumisega liikmesriikides; kutsub ühtlasi komisjoni üles kohaldama konkurentsieeskirju ning sekkuma, kui meedia on liigselt koondunud ja meediapluralism on ohus; nõuab, et kehtestataks eeskirjad, millega tagatakse nõuetekohane reageerimine huvide konfliktidele ja nende lahendamine; |
| --- | --- |

77.

on seisukohal, et massiteabevahendite omandisuhted ja juhtimine peaksid olema läbipaistvad ega tohiks olla koondunud; kutsub komisjoni üles hindama seda, kuidas kehtivad konkurentsieeskirjad on seotud kommertsmeedia üha suurema koondumisega liikmesriikides; kutsub ühtlasi komisjoni üles kohaldama konkurentsieeskirju ning sekkuma, kui meedia on liigselt koondunud ja meediapluralism on ohus; nõuab, et kehtestataks eeskirjad, millega tagatakse nõuetekohane reageerimine huvide konfliktidele ja nende lahendamine;

| 78. | kutsub komisjoni üles siduma konkurentsipoliitikat paremini strateegia „Euroopa 2020” tööhõivealaste eesmärkidega, võimaldades paremat toetust VKEdele, kes on peamised töökohtade loojad; |
| --- | --- |

78.

kutsub komisjoni üles siduma konkurentsipoliitikat paremini strateegia „Euroopa 2020” tööhõivealaste eesmärkidega, võimaldades paremat toetust VKEdele, kes on peamised töökohtade loojad;

| 79. | kutsub komisjoni üles viitama edaspidistes konkurentsipoliitika aruannetes konkreetselt mõjule, mida konkurentsipoliitika avaldab tööhõivele ja sotsiaalküsimustele; |
| --- | --- |

79.

kutsub komisjoni üles viitama edaspidistes konkurentsipoliitika aruannetes konkreetselt mõjule, mida konkurentsipoliitika avaldab tööhõivele ja sotsiaalküsimustele;

| 80. | juhib tähelepanu sellele, et ELis saavutatakse konkurentsivõime innovatsiooni ja kõrge kvalifikatsiooniga töötajate panuse abil seejuures palkade ja/või pensionide taset vähendamata, ergutades selleks kõikides liikmesriikides kõrgete sotsiaalsete standardite saavutamist ja tugevdades sisenõudlust; kutsub seetõttu liikmesriike üles tegema suuremaid investeeringuid haridusse, kutseõppesse, teadusuuringutesse ja arendustegevusse; |
| --- | --- |

80.

juhib tähelepanu sellele, et ELis saavutatakse konkurentsivõime innovatsiooni ja kõrge kvalifikatsiooniga töötajate panuse abil seejuures palkade ja/või pensionide taset vähendamata, ergutades selleks kõikides liikmesriikides kõrgete sotsiaalsete standardite saavutamist ja tugevdades sisenõudlust; kutsub seetõttu liikmesriike üles tegema suuremaid investeeringuid haridusse, kutseõppesse, teadusuuringutesse ja arendustegevusse;

| 81. | kutsub liikmesriike üles jätkama aktiivset ja lõimivat tööturupoliitikat, et tugevdada liidu majanduse konkurentsivõimet ning pakkuda tööotsijatele turvalisi ja püsivaid kvaliteetseid töökohti; |
| --- | --- |

81.

kutsub liikmesriike üles jätkama aktiivset ja lõimivat tööturupoliitikat, et tugevdada liidu majanduse konkurentsivõimet ning pakkuda tööotsijatele turvalisi ja püsivaid kvaliteetseid töökohti;

| 82. | peab kiiduväärseks komisjoni üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlemise käsitlust, mille kohaselt kehtestatakse kodanikele erilist huvi pakkuvate teenuste raames ka meetmed töötajate tööturule integreerimiseks või taasintegreerimiseks; |
| --- | --- |

82.

peab kiiduväärseks komisjoni üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlemise käsitlust, mille kohaselt kehtestatakse kodanikele erilist huvi pakkuvate teenuste raames ka meetmed töötajate tööturule integreerimiseks või taasintegreerimiseks;

| 83. | kutsub komisjoni üles pöörama esmast tähelepanu edasiste suundumuste hindamisele seoses restruktureerimis- ja erastamisprotsessis olevate äriühingute töötajatega, tuletades meelde, et tööhõive peab jääma ka erastamisprotsessi ajal nii riikide valitsuste kui ka komisjoni peamiseks südameasjaks; |
| --- | --- |

83.

kutsub komisjoni üles pöörama esmast tähelepanu edasiste suundumuste hindamisele seoses restruktureerimis- ja erastamisprotsessis olevate äriühingute töötajatega, tuletades meelde, et tööhõive peab jääma ka erastamisprotsessi ajal nii riikide valitsuste kui ka komisjoni peamiseks südameasjaks;

| 84. | kutsub komisjoni üles jätkama riigiabi eeskirjade rakendamise jälgimist, sest kriisi ülekanduv mõju ei ole veel kadunud, ning rõhutab vajadust säilitada liikmesriikides üldhuviteenused; |
| --- | --- |

84.

kutsub komisjoni üles jätkama riigiabi eeskirjade rakendamise jälgimist, sest kriisi ülekanduv mõju ei ole veel kadunud, ning rõhutab vajadust säilitada liikmesriikides üldhuviteenused;

| 85. | kutsub komisjoni üles andma Euroopa Parlamendile jätkuvalt igal aastal aru konkurentsipoliitika kohaldamise alastest suundumustest ja tagajärgedest; |
| --- | --- |

85.

kutsub komisjoni üles andma Euroopa Parlamendile jätkuvalt igal aastal aru konkurentsipoliitika kohaldamise alastest suundumustest ja tagajärgedest;

o

o o

| 86. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide konkurentsiasutustele. |
| --- | --- |

86.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide konkurentsiasutustele.

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1.

(2)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(3)  ELT C 270, 25.10.2008, lk 8.

(4)  ELT C 10, 15.1.2009, lk 2.

(5)  ELT C 72, 26.3.2009, lk 1.

(6)  ELT C 195, 19.8.2009, lk 9.

(7)  ELT C 16, 22.1.2009, lk 1.

(8)  ELT C 6, 11.1.2011, lk 5.

(9)  http://ec.europa.eu/internal_market/bank/docs/high-level_expert_group/report_en.pdf

(10)  ELT C 8, 11.1.2012, lk 4.

(11)  ELT L 7, 11.1.2012, lk 3.

(12)  ELT C 8, 11.1.2012, lk 15.

(13)  ELT L 114, 26.4.2012, lk 8.

(14)  http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/studies/download.do?language=en&file=42288

(15)  http://www.europarl.europa.eu/committees/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=74351

(16)  ELT C 158, 5.6.2012, lk 4.

(17)  ELT L 304, 20.11.2010, lk 47.

(18)  „Iga komisjoni liige tagab korrapärase ja otsese teabevahetuse komisjoni liikme ja asjaomase parlamendikomisjoni esimehe vahel.”

(19)  „Kolme kuu jooksul pärast parlamendi resolutsiooni vastuvõtmist esitab komisjon parlamendile kirjaliku teabe meetmete kohta, mida on võetud vastuseks konkreetsetele parlamendi resolutsioonides esitatud nõudmistele, sealhulgas juhtudel, kui komisjon ei ole saanud parlamendi seisukohti järgida.”

(20)  http://consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/131359.pdf

(21)  ELT C 304 E, 1.12.2005, lk 114.

(22)  ELT C 293 E, 2.12.2006, lk 143.

(23)  ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 105.

(24)  ELT C 87 E, 1.4.2010, lk 43.

(25)  ELT C 349 E, 22.12.2010, lk 16.

(26)  ELT C 136 E, 11.5.2012, lk 60.

(27)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0031.

(28)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0494.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/96 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/96

---

P7_TA(2013)0269

Euroopa Ülemkogu kohtumise (27.–28. juuni 2013) ettevalmistamine -Demokraatlik otsuste tegemine tulevases majandus- ja rahaliidus

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta resolutsioon Euroopa demokraatia tugevdamise kohta tulevases majandus- ja rahaliidus (2013/2672(RSP))

(2016/C 065/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et oma 23. mai 2013. aasta resolutsioonis, mis käsitleb uusi seadusandlikke ettepanekuid majandus- ja rahaliidu kohta ning vastust komisjoni teatisele (1), jäi parlament arvamusele, et majanduspoliitika reformikavade ametlikku eelkoordineerimist ELi tasandil tuleks i) tugevdada ühendusemeetodi alusel, ii) kooskõlastada majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta vahenditega ning iii) kavandada koos uute solidaarsusel ja stiimulitel põhinevate vahenditega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et oma 23. mai 2013. aasta resolutsioonis, mis käsitleb uusi seadusandlikke ettepanekuid majandus- ja rahaliidu kohta ning vastust komisjoni teatisele (1), jäi parlament arvamusele, et majanduspoliitika reformikavade ametlikku eelkoordineerimist ELi tasandil tuleks i) tugevdada ühendusemeetodi alusel, ii) kooskõlastada majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta vahenditega ning iii) kavandada koos uute solidaarsusel ja stiimulitel põhinevate vahenditega;

| B. | arvestades, et eelkoordineerimise jaoks kehtestatavaid mehhanisme tuleks kohaldada kõikides euroalasse kuuluvates liikmesriikides ja need peaksid olema avatud kõikidele ELi liikmesriikidele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eelkoordineerimise jaoks kehtestatavaid mehhanisme tuleks kohaldada kõikides euroalasse kuuluvates liikmesriikides ja need peaksid olema avatud kõikidele ELi liikmesriikidele;

| C. | arvestades, et eelnimetatud 23. mai 2013. aasta resolutsioonis jäi parlament arvamusele, et mis tahes kavandatav lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahend tuleks võtta vastu seadusandliku tavamenetluse korras ning ühendusemeetodist lähtuvalt ja seejuures tuleks võimaldada parlamendil teostada nõuetekohast kontrolli; arvestades, et parlament märkis ka, et seda mehhanismi tuleks rahastada ELi eelarve lahutamatuks osaks oleva uue vahendiga, mis luuakse ühendusemeetodist lähtudes ja mille suhtes kohaldatakse ühendusemeetodit, kuid see peaks jääma väljapoole mitmeaastase finantsraamistiku piirmäärasid, et tagada Euroopa Parlamendi täielik kaasatus; arvestades, et parlament nõustus komisjoni seisukohaga, et lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahendid aitavad saavutada tõelist fiskaalsuutlikkust, millega omakorda toetatakse solidaarsust ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate struktuurireformide rakendamist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et eelnimetatud 23. mai 2013. aasta resolutsioonis jäi parlament arvamusele, et mis tahes kavandatav lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahend tuleks võtta vastu seadusandliku tavamenetluse korras ning ühendusemeetodist lähtuvalt ja seejuures tuleks võimaldada parlamendil teostada nõuetekohast kontrolli; arvestades, et parlament märkis ka, et seda mehhanismi tuleks rahastada ELi eelarve lahutamatuks osaks oleva uue vahendiga, mis luuakse ühendusemeetodist lähtudes ja mille suhtes kohaldatakse ühendusemeetodit, kuid see peaks jääma väljapoole mitmeaastase finantsraamistiku piirmäärasid, et tagada Euroopa Parlamendi täielik kaasatus; arvestades, et parlament nõustus komisjoni seisukohaga, et lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahendid aitavad saavutada tõelist fiskaalsuutlikkust, millega omakorda toetatakse solidaarsust ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate struktuurireformide rakendamist;

| D. | arvestades, et komisjon peaks esitama seadusandliku tavamenetluse korras viivitamatult ettepanekud võtta teisesesse õigusesse üle kohustused, mis riigipead ja valitsusjuhid võtsid 28. juunil 2012. aastal majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe suhtes; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjon peaks esitama seadusandliku tavamenetluse korras viivitamatult ettepanekud võtta teisesesse õigusesse üle kohustused, mis riigipead ja valitsusjuhid võtsid 28. juunil 2012. aastal majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe suhtes;

| E. | arvestades, et eelnimetatud 23. mai 2013. aasta resolutsioonis rõhutab parlament vajadust võtta Euroopa poolaasta raames vastu lähendamisseadustik, mis põhineb strateegial „Euroopa 2020” ja omab sotsiaalset mõõdet; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et eelnimetatud 23. mai 2013. aasta resolutsioonis rõhutab parlament vajadust võtta Euroopa poolaasta raames vastu lähendamisseadustik, mis põhineb strateegial „Euroopa 2020” ja omab sotsiaalset mõõdet;

| 1. | peab nõukogu üldist ja igakülgset ambitsioonide puudumist kriisile reageerimisel äärmiselt murettekitavaks; väljendab lisaks muret liikmesriikide valimistsüklite pärast, mis kahjustavad liidu võimet võtta vastu sõltumatuid otsuseid; mõistab hukka kõikide majandus- ja rahaliidu tulevast ülesehitust käsitlevate otsuste järjekordse edasilükkamise; taunib ühtlasi asjaolu, et Euroopa Ülemkogu on lükanud kaks korda edasi majandus- ja rahaliidu tulevikku käsitlevate kauaoodatud otsuste tegemise ning võib seda järgmisel tippkohtumisel uuesti teha; |
| --- | --- |

1.

peab nõukogu üldist ja igakülgset ambitsioonide puudumist kriisile reageerimisel äärmiselt murettekitavaks; väljendab lisaks muret liikmesriikide valimistsüklite pärast, mis kahjustavad liidu võimet võtta vastu sõltumatuid otsuseid; mõistab hukka kõikide majandus- ja rahaliidu tulevast ülesehitust käsitlevate otsuste järjekordse edasilükkamise; taunib ühtlasi asjaolu, et Euroopa Ülemkogu on lükanud kaks korda edasi majandus- ja rahaliidu tulevikku käsitlevate kauaoodatud otsuste tegemise ning võib seda järgmisel tippkohtumisel uuesti teha;

| 2. | peab äärmiselt murettekitavaks, et nõukogu aruteludel ei ole siiani nõuetekohaselt käsitletud demokraatlikku aruandekohustust majandus- ja rahaliidus (neljas põhielement); peab seda äärmiselt taunitavaks; |
| --- | --- |

2.

peab äärmiselt murettekitavaks, et nõukogu aruteludel ei ole siiani nõuetekohaselt käsitletud demokraatlikku aruandekohustust majandus- ja rahaliidus (neljas põhielement); peab seda äärmiselt taunitavaks;

| 3. | kordab veel, et stabiilsusel, jätkusuutlikul majanduskasvul, solidaarsusel ja demokraatial põhineva tugeva ja tõelise majandus- ja rahaliidu loomise tulevased algatused peavad tingimata rajanema ühendusemeetodil; toonitab, et Euroopa institutsioonid peavad tegema lojaalset ja vastastikust koostööd; tuletab Euroopa Ülemkogule meelde, et tal ei ole aluslepingutest tulenevalt mingit seadusandlikku algatusõigust ning et ta peab lõpetama komisjonile mis tahes uute seadusandlike algatuste vormi ja/või sisu kohta ettekirjutuste tegemise ja komisjonile aluslepingutega antud koordineeriva, täidesaatva ja juhtiva rolli ignoreerimise; |
| --- | --- |

3.

kordab veel, et stabiilsusel, jätkusuutlikul majanduskasvul, solidaarsusel ja demokraatial põhineva tugeva ja tõelise majandus- ja rahaliidu loomise tulevased algatused peavad tingimata rajanema ühendusemeetodil; toonitab, et Euroopa institutsioonid peavad tegema lojaalset ja vastastikust koostööd; tuletab Euroopa Ülemkogule meelde, et tal ei ole aluslepingutest tulenevalt mingit seadusandlikku algatusõigust ning et ta peab lõpetama komisjonile mis tahes uute seadusandlike algatuste vormi ja/või sisu kohta ettekirjutuste tegemise ja komisjonile aluslepingutega antud koordineeriva, täidesaatva ja juhtiva rolli ignoreerimise;

| 4. | hoiatab sellega seoses Euroopa Ülemkogu liigse sekkumise eest Euroopa poolaasta protsessi ning soovitab tal tagada kokkulepitud menetluskorra järgimine; |
| --- | --- |

4.

hoiatab sellega seoses Euroopa Ülemkogu liigse sekkumise eest Euroopa poolaasta protsessi ning soovitab tal tagada kokkulepitud menetluskorra järgimine;

| 5. | kordab, et majandus- ja rahaliiduga seoses ei ole enam võimalik aktsepteerida ühtegi uut valitsustevahelist tegurit, ning lubab rakendada hoiatuste tähelepanuta jätmise korral kõiki oma eelisõigustega kooskõlas olevaid vajalikke ja asjakohaseid meetmeid; tuletab meelde, et majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu artikli 16 kohaselt tuleks fiskaalkokkulepe integreerida ELi õigusraamistikku hiljemalt viie aasta jooksul, lähtudes selle rakendamisel saadud kogemuste hindamisest; |
| --- | --- |

5.

kordab, et majandus- ja rahaliiduga seoses ei ole enam võimalik aktsepteerida ühtegi uut valitsustevahelist tegurit, ning lubab rakendada hoiatuste tähelepanuta jätmise korral kõiki oma eelisõigustega kooskõlas olevaid vajalikke ja asjakohaseid meetmeid; tuletab meelde, et majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu artikli 16 kohaselt tuleks fiskaalkokkulepe integreerida ELi õigusraamistikku hiljemalt viie aasta jooksul, lähtudes selle rakendamisel saadud kogemuste hindamisest;

| 6. | tuletab meelde oma lähteseisukohta, et tugevam majandus- ja rahaliit ei tohiks ELi lõhestada, vaid see peaks hoopis vastupidiselt tooma kaasa suurema integratsiooni ja tugevama juhtimise, kusjuures kõik euroalasse mittekuuluvad liikmesriigid peaksid saama sellega vabatahtlikkuse alusel ühineda; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde oma lähteseisukohta, et tugevam majandus- ja rahaliit ei tohiks ELi lõhestada, vaid see peaks hoopis vastupidiselt tooma kaasa suurema integratsiooni ja tugevama juhtimise, kusjuures kõik euroalasse mittekuuluvad liikmesriigid peaksid saama sellega vabatahtlikkuse alusel ühineda;

| 7. | tuletab komisjonile meelde, et temal on ainsana seadusandlik algatusõigus; ei saa seetõttu aru, miks komisjon ei ole veel esitanud seadusandlikke ettepanekuid, mis põhineks tema teatises „Tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu loomise tegevuskava” (COM(2012)0777) ning kahe seadusandliku ettepaneku paketile lisatud komisjoni avalduses sisalduvatel ettepanekutel; on veendunud, et kui komisjon veel sellise algatuse tegemisega viivitab, eirab ta oma poliitilisi ja aluslepingutest tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

7.

tuletab komisjonile meelde, et temal on ainsana seadusandlik algatusõigus; ei saa seetõttu aru, miks komisjon ei ole veel esitanud seadusandlikke ettepanekuid, mis põhineks tema teatises „Tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu loomise tegevuskava” (COM(2012)0777) ning kahe seadusandliku ettepaneku paketile lisatud komisjoni avalduses sisalduvatel ettepanekutel; on veendunud, et kui komisjon veel sellise algatuse tegemisega viivitab, eirab ta oma poliitilisi ja aluslepingutest tulenevaid kohustusi;

| 8. | palub, et komisjon esitaks Euroopa poolaasta raames ettepaneku võtta vastu lähendamisseadustik, mis põhineks strateegial „Euroopa 2020” ja omaks tugevat sotsiaalset mõõdet; rõhutab, et lähendamisseadustiku rakendamine kõikides liikmesriikides tuleb tagada riiklike rakenduskavade abil ning seda tuleb toetada stiimulitepõhise mehhanismiga; |
| --- | --- |

8.

palub, et komisjon esitaks Euroopa poolaasta raames ettepaneku võtta vastu lähendamisseadustik, mis põhineks strateegial „Euroopa 2020” ja omaks tugevat sotsiaalset mõõdet; rõhutab, et lähendamisseadustiku rakendamine kõikides liikmesriikides tuleb tagada riiklike rakenduskavade abil ning seda tuleb toetada stiimulitepõhise mehhanismiga;

| 9. | tuletab meelde, et parlamendi esmane eesmärk on tagada, et kõik lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahendiga seotud uued rahastamisvahendid oleksid ELi eelarve lahutamatuks osaks ja et nende suhtes kohaldatakse täielikult tavapärast eelarvemenetlust; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et parlamendi esmane eesmärk on tagada, et kõik lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahendiga seotud uued rahastamisvahendid oleksid ELi eelarve lahutamatuks osaks ja et nende suhtes kohaldatakse täielikult tavapärast eelarvemenetlust;

| 10. | rõhutab asjaolu, et liidu valuuta on euro ning selle parlament on Euroopa Parlament ning et majandus- ja rahaliidu tulevase ülesehituse puhul tuleb arvestada asjaoluga, et liidu tasandil on aruandekohustuslikkuse kantsiks just Euroopa Parlament; nõuab, et alati, kui liidu tasandile antakse üle või luuakse uusi pädevusi või kui asutatakse uusi liidu institutsioone, tuleb tagada Euroopa Parlamendi vastav demokraatlik kontrolliõigus ning aruandekohustus Euroopa Parlamendi ees; |
| --- | --- |

10.

rõhutab asjaolu, et liidu valuuta on euro ning selle parlament on Euroopa Parlament ning et majandus- ja rahaliidu tulevase ülesehituse puhul tuleb arvestada asjaoluga, et liidu tasandil on aruandekohustuslikkuse kantsiks just Euroopa Parlament; nõuab, et alati, kui liidu tasandile antakse üle või luuakse uusi pädevusi või kui asutatakse uusi liidu institutsioone, tuleb tagada Euroopa Parlamendi vastav demokraatlik kontrolliõigus ning aruandekohustus Euroopa Parlamendi ees;

| 11. | kordab oma mitmekordset nõudmist integreerida Euroopa stabiilsusmehhanism (ESM) ühenduse õigustikku, et võimaldada selle juhtimist vastavalt ühendusemeetodile ning tagada selle aruandekohustus parlamendi ees; palub, et komisjon esitaks sellekohase ettepaneku; tuletab eurorühmale meelde, et parlamendile on esitatud kirjalik kinnitus, mille kohaselt allutatakse ESM parlamendi kontrollile; |
| --- | --- |

11.

kordab oma mitmekordset nõudmist integreerida Euroopa stabiilsusmehhanism (ESM) ühenduse õigustikku, et võimaldada selle juhtimist vastavalt ühendusemeetodile ning tagada selle aruandekohustus parlamendi ees; palub, et komisjon esitaks sellekohase ettepaneku; tuletab eurorühmale meelde, et parlamendile on esitatud kirjalik kinnitus, mille kohaselt allutatakse ESM parlamendi kontrollile;

| 12. | tuletab meelde, et parlament peaks teostama demokraatlikku kontrolli ELi osaluse üle nn troika süsteemis ja selle suhtes tuleks kehtestada aruandekohustus parlamendi ees; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde, et parlament peaks teostama demokraatlikku kontrolli ELi osaluse üle nn troika süsteemis ja selle suhtes tuleks kehtestada aruandekohustus parlamendi ees;

| 13. | tunneb äärmiselt suurt muret pangandusliidu loomisel ilmnenud viivituste pärast ning pankade otsese rekapitaliseerimise praktiliste üksikasjade pärast Euroopa stabiilsusmehhanismi raames; on eelkõige mures ELi pangandussüsteemi jätkuva killustumise pärast; rõhutab, et töökindel ja kõrgete sihtidega pangandusliit on tugeva ja tõelise majandus- ja rahaliidu põhielement ning esmatähtis poliitikavaldkond, mille edendamisele on parlament rõhunud üle kolme aasta (eriti pärast oma seisukoha vastuvõtmist nn Euroopa Pangandusjärelevalve määruse suhtes); |
| --- | --- |

13.

tunneb äärmiselt suurt muret pangandusliidu loomisel ilmnenud viivituste pärast ning pankade otsese rekapitaliseerimise praktiliste üksikasjade pärast Euroopa stabiilsusmehhanismi raames; on eelkõige mures ELi pangandussüsteemi jätkuva killustumise pärast; rõhutab, et töökindel ja kõrgete sihtidega pangandusliit on tugeva ja tõelise majandus- ja rahaliidu põhielement ning esmatähtis poliitikavaldkond, mille edendamisele on parlament rõhunud üle kolme aasta (eriti pärast oma seisukoha vastuvõtmist nn Euroopa Pangandusjärelevalve määruse suhtes);

| 14. | märgib, et Euroopa Ülemkogu kevadisel kohtumisel peaks parlamendi president esitama iga-aastase majanduskasvu analüüsi suhtes parlamendi seisukoha; peab vajalikuks institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimist, et kaasata parlament iga-aastase majanduskasvu analüüsi ning majanduspoliitika ja tööhõive suuniste heakskiitmisse; |
| --- | --- |

14.

märgib, et Euroopa Ülemkogu kevadisel kohtumisel peaks parlamendi president esitama iga-aastase majanduskasvu analüüsi suhtes parlamendi seisukoha; peab vajalikuks institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimist, et kaasata parlament iga-aastase majanduskasvu analüüsi ning majanduspoliitika ja tööhõive suuniste heakskiitmisse;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0222.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/98 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/98

---

P7_TA(2013)0270

Euroopa Ülemkogu kohtumise (27.–28. juuni 2013) ettevalmistamine – ELi meetmed võitluseks noorte tööpuuduse vastu

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta resolutsioon ettevalmistuste kohta Euroopa Ülemkogu kohtumiseks (27.–28. juuni 2013) ning Euroopa meetmete kohta võitluseks noorte tööpuudusega (2013/2673(RSP))

(2016/C 065/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 20. detsembri 2011. aasta teatist „Noortele pakutavate võimaluste algatus” (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. detsembri 2011. aasta teatist „Noortele pakutavate võimaluste algatus” (COM(2011)0933),

| — | võttes arvesse suuliselt vastatavat küsimust komisjonile ja sellega seotud Euroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsiooni noortele pakutavate võimaluste algatuse kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse suuliselt vastatavat küsimust komisjonile ja sellega seotud Euroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsiooni noortele pakutavate võimaluste algatuse kohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. detsembri 2012. aasta teatist „Noorte tööhõive suurendamine” (COM(2012)0727), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. detsembri 2012. aasta teatist „Noorte tööhõive suurendamine” (COM(2012)0727),

| — | võttes arvesse oma 16. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni noortegarantii kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni noortegarantii kohta (2),

| — | võttes arvesse 7.–8. veebruaril 2013. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7.–8. veebruaril 2013. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldusi,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2013. aasta soovitust noortegarantii loomise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2013. aasta soovitust noortegarantii loomise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 12. märtsi 2013. aasta teatist „Noorte tööhõive algatus” (COM(2013)0144), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. märtsi 2013. aasta teatist „Noorte tööhõive algatus” (COM(2013)0144),

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni rändajate integreerimise, selle mõju kohta tööturule ja sotsiaalkindlustuse koordineerimise välispoliitilise mõõtme kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni rändajate integreerimise, selle mõju kohta tööturule ja sotsiaalkindlustuse koordineerimise välispoliitilise mõõtme kohta (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et 2013. aasta aprilli andmetel on ELis 23,5 % noortest töötud ning töötuse määr ulatub 7,5 %st Saksamaal ja 8 %st Austrias kuni 62,5 %ni Kreekas ja 56,4 %ni Hispaanias, mis osutab märkimisväärsetele geograafilistele erinevustele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2013. aasta aprilli andmetel on ELis 23,5 % noortest töötud ning töötuse määr ulatub 7,5 %st Saksamaal ja 8 %st Austrias kuni 62,5 %ni Kreekas ja 56,4 %ni Hispaanias, mis osutab märkimisväärsetele geograafilistele erinevustele;

| B. | arvestades, et 8,3 miljonit alla 25-aastast eurooplast ei tööta, õpi ega omanda kutset; arvestades, et see arv üha kasvab, millega kaasneb nn kadunud põlvkonna oht; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 8,3 miljonit alla 25-aastast eurooplast ei tööta, õpi ega omanda kutset; arvestades, et see arv üha kasvab, millega kaasneb nn kadunud põlvkonna oht;

| C. | arvestades, et kehvadest oludest pärit noortel on suurem oht lahkuda haridus- ja koolitussüsteemist ilma keskharidust omandamata; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kehvadest oludest pärit noortel on suurem oht lahkuda haridus- ja koolitussüsteemist ilma keskharidust omandamata;

| D. | arvestades, et 15 % lastest jätab kooli pooleli ilma keskharidust omandamata ning 10 % ELi kodanikest elab töötute leibkondades; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 15 % lastest jätab kooli pooleli ilma keskharidust omandamata ning 10 % ELi kodanikest elab töötute leibkondades;

| E. | arvestades, et esimesed kooli poolelijätmise märgid on oluline eelhoiatus, mis viitab vaesuse tsükli kordumisele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et esimesed kooli poolelijätmise märgid on oluline eelhoiatus, mis viitab vaesuse tsükli kordumisele;

| F. | arvestades, et 2011. aastal oli noorte tööturult kõrvalejäämisest põhjustatud majanduslik kahju hinnanguliselt 153 miljardit eurot, mis on 1,2 % ELi SKPst; arvestades, et see kujutab endast tõsist sotsiaalset ja majanduslikku koormust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2011. aastal oli noorte tööturult kõrvalejäämisest põhjustatud majanduslik kahju hinnanguliselt 153 miljardit eurot, mis on 1,2 % ELi SKPst; arvestades, et see kujutab endast tõsist sotsiaalset ja majanduslikku koormust;

| G. | arvestades, et haridus- ja koolituspoliitika võib täita ülitähtsat rolli võitluses noorte suure tööpuuduse vastu ning sellega saab süvitsi toetada integratsiooni ja osalust; arvestades, et rohkem on vaja investeerida kutseharidusse ja -koolitusse, õppestruktuuridesse integreerumisse, kõrgharidusse ja teadusesse; arvestades, et ametioskuste parandamine on väga tähtis, et ette valmistada inimesi kvaliteetsete töökohtade jaoks sektorites, kus töökohtade arv kasvab, nagu rohelised töökohad, IKT ja hooldus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et haridus- ja koolituspoliitika võib täita ülitähtsat rolli võitluses noorte suure tööpuuduse vastu ning sellega saab süvitsi toetada integratsiooni ja osalust; arvestades, et rohkem on vaja investeerida kutseharidusse ja -koolitusse, õppestruktuuridesse integreerumisse, kõrgharidusse ja teadusesse; arvestades, et ametioskuste parandamine on väga tähtis, et ette valmistada inimesi kvaliteetsete töökohtade jaoks sektorites, kus töökohtade arv kasvab, nagu rohelised töökohad, IKT ja hooldus;

| H. | arvestades, et noorte tööpuuduse üldiselt kõrgele määrale vaatamata on teatavates sektorites – näiteks IKT- ja tervishoiusektoris – üha raskem leida vabadele ametikohtadele kvalifitseeritud töötajaid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et noorte tööpuuduse üldiselt kõrgele määrale vaatamata on teatavates sektorites – näiteks IKT- ja tervishoiusektoris – üha raskem leida vabadele ametikohtadele kvalifitseeritud töötajaid;

| I. | arvestades, et noori mõjutavaid poliitikameetmeid kujundatakse praegu asjaosalisi ja teisi sidusrühmi kaasamata; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et noori mõjutavaid poliitikameetmeid kujundatakse praegu asjaosalisi ja teisi sidusrühmi kaasamata;

| J. | arvestades, et mõnes liikmesriigis käibiv duaalne süsteem, milles ühendatakse kutseõpe akadeemilise ja kutsealase kraadiõppe kursustega, on praktilisele töökogemusele keskendumisega tõendanud oma väärtust eelkõige kriisi ajal, sest tänu sellele on vähenenud noorte tööpuudust ja suurenenud nende võimalus tööd leida; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mõnes liikmesriigis käibiv duaalne süsteem, milles ühendatakse kutseõpe akadeemilise ja kutsealase kraadiõppe kursustega, on praktilisele töökogemusele keskendumisega tõendanud oma väärtust eelkõige kriisi ajal, sest tänu sellele on vähenenud noorte tööpuudust ja suurenenud nende võimalus tööd leida;

| 1. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Euroopa Ülemkogu on tunnistanud noorte tööhõive olulisust heaolu tagamisel Euroopas; nõuab tungivalt, et Euroopa Ülemkogu ja komisjon suurendaksid pingutusi võitluses noorte tööpuudusega osana laiemast tegevusest, mille eesmärk on edendada sotsiaalseid õigusi ja vähendada sotsiaalset tasakaalustamatust Euroopa Liidus; rõhutab, et Euroopa Parlament kontrollib tähelepanelikult edusamme ja jälgib lubatud meetmete rakendamist, eelkõige mis puudutab noortegarantiid; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt asjaolu üle, et Euroopa Ülemkogu on tunnistanud noorte tööhõive olulisust heaolu tagamisel Euroopas; nõuab tungivalt, et Euroopa Ülemkogu ja komisjon suurendaksid pingutusi võitluses noorte tööpuudusega osana laiemast tegevusest, mille eesmärk on edendada sotsiaalseid õigusi ja vähendada sotsiaalset tasakaalustamatust Euroopa Liidus; rõhutab, et Euroopa Parlament kontrollib tähelepanelikult edusamme ja jälgib lubatud meetmete rakendamist, eelkõige mis puudutab noortegarantiid;

| 2. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid noorte ja tööhõive suhtes õiguspõhise lähenemisviisi; rõhutab, et eelkõige sügava kriisi ajal ei tohi halveneda noortele pakutava töö kvaliteet ning et põhilised töönormid ja muud töö kvaliteediga seotud normid peavad olema tähtsal kohal; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid noorte ja tööhõive suhtes õiguspõhise lähenemisviisi; rõhutab, et eelkõige sügava kriisi ajal ei tohi halveneda noortele pakutava töö kvaliteet ning et põhilised töönormid ja muud töö kvaliteediga seotud normid peavad olema tähtsal kohal;

| 3. | juhib tähelepanu asjaolule, et üha suurenevad sisemised lõhed liikmesriikide vahel, eelkõige mis puudutab tööhõivet ja eeskätt noortega seonduvaid sotsiaalseid näitajaid; nõuab koheseid ELi meetmeid nende lõhede vähendamiseks Euroopa poolaasta raames; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu asjaolule, et üha suurenevad sisemised lõhed liikmesriikide vahel, eelkõige mis puudutab tööhõivet ja eeskätt noortega seonduvaid sotsiaalseid näitajaid; nõuab koheseid ELi meetmeid nende lõhede vähendamiseks Euroopa poolaasta raames;

| 4. | kutsub eelöeldu taustal komisjoni üles välja töötama sotsiaalsete investeeringute ühiseid näitajaid, arvestades eeskätt noorte töötust; |
| --- | --- |

4.

kutsub eelöeldu taustal komisjoni üles välja töötama sotsiaalsete investeeringute ühiseid näitajaid, arvestades eeskätt noorte töötust;

| 5. | rõhutab, et noorte tööpuuduse pakilise probleemi lahendamiseks on vaja parandada üldist majanduskeskkonda, näiteks tugevdada teenuste siseturgu ja digitaalmajandust, soodustada kaubandust vabakaubanduslepingute abil ning toetada VKEde ja mikroettevõtete huve, järgides samal ajal sotsiaalseid põhiõigusi; rõhutab, et võitluses tööpuudusega on pikemas perspektiivis kõige tõhusamaks vahendiks jätkusuutlik majanduskasv; lisaks on veendunud, et olulisel kohal on noortele suunatud erimeetmed, kuid põhiline on siiski tagada, et EL toetuks tugevale, konkurentsivõimelisele ja tänapäevasele majandusele; tunneb heameelt selliste lühiajaliste ja keskpika tähtajaga investeeringute üle, nagu seda on noorte tööhõive algatus, kuid juhib tähelepanu asjaolule, et puuduvad pikaajalised struktuurimeetmed ja vajalikud reformid, mis võimaldaksid teatavate liikmesriikide haridussüsteemidel tulla toime tulevaste probleemidega tööalase konkurentsivõime tagamisel; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et noorte tööpuuduse pakilise probleemi lahendamiseks on vaja parandada üldist majanduskeskkonda, näiteks tugevdada teenuste siseturgu ja digitaalmajandust, soodustada kaubandust vabakaubanduslepingute abil ning toetada VKEde ja mikroettevõtete huve, järgides samal ajal sotsiaalseid põhiõigusi; rõhutab, et võitluses tööpuudusega on pikemas perspektiivis kõige tõhusamaks vahendiks jätkusuutlik majanduskasv; lisaks on veendunud, et olulisel kohal on noortele suunatud erimeetmed, kuid põhiline on siiski tagada, et EL toetuks tugevale, konkurentsivõimelisele ja tänapäevasele majandusele; tunneb heameelt selliste lühiajaliste ja keskpika tähtajaga investeeringute üle, nagu seda on noorte tööhõive algatus, kuid juhib tähelepanu asjaolule, et puuduvad pikaajalised struktuurimeetmed ja vajalikud reformid, mis võimaldaksid teatavate liikmesriikide haridussüsteemidel tulla toime tulevaste probleemidega tööalase konkurentsivõime tagamisel;

| 6. | rõhutab, kui oluline on suurendada vabatahtlikku liikuvust noorte seas, selleks tuleks kaotada praegused takistused piiriüleselt õpipoisiõppelt, praktikalt ja stažeerimiselt, et paremini tasakaalustada pakkumist ja nõudlust seoses noortele mõeldud tööalaste koolitusvõimalustega eeskätt piirialadel, samuti tuleks parandada pensioniõiguste ning töö- ja sotsiaalkaitse õiguste ülekantavust kogu ELis, võttes samal ajal arvesse ajude äravoolu ohtu; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles astuma vajalikke samme, et vältida ajude äravoolu jätkusuutlike meetmetega, millega tagatakse, et suur osa kõrgelt kvalifitseeritud tööjõust jääks kas oma kogukonda või naaseks oma päritoluliikmesriiki, mis võimaldaks neil liikmesriikidel majandust elavdada ja elujõulist majanduskasvu saavutada; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, kui oluline on suurendada vabatahtlikku liikuvust noorte seas, selleks tuleks kaotada praegused takistused piiriüleselt õpipoisiõppelt, praktikalt ja stažeerimiselt, et paremini tasakaalustada pakkumist ja nõudlust seoses noortele mõeldud tööalaste koolitusvõimalustega eeskätt piirialadel, samuti tuleks parandada pensioniõiguste ning töö- ja sotsiaalkaitse õiguste ülekantavust kogu ELis, võttes samal ajal arvesse ajude äravoolu ohtu; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles astuma vajalikke samme, et vältida ajude äravoolu jätkusuutlike meetmetega, millega tagatakse, et suur osa kõrgelt kvalifitseeritud tööjõust jääks kas oma kogukonda või naaseks oma päritoluliikmesriiki, mis võimaldaks neil liikmesriikidel majandust elavdada ja elujõulist majanduskasvu saavutada;

| 7. | kutsub komisjoni üles koostama soovitusi, mis käsitleksid võimalust määrata ELis kindlaks töötu abiraha ühine tase seoses töötu varasema palgaga; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles koostama soovitusi, mis käsitleksid võimalust määrata ELis kindlaks töötu abiraha ühine tase seoses töötu varasema palgaga;

Noortegarantii

| 8. | tervitab nõukogu 28. veebruari 2013. aasta soovitust noortegarantii loomise kohta; nõuab noortegarantii kavade kiiret rakendamist kõigis liikmesriikides; rõhutab, et noortegarantii ei ole töökoha saamise tagatis, vaid vahend, mis tagab kõigile kuni 25-aastastele töötutele ELi kodanikele ja seaduslikele elanikele ning alla 30-aastastele äsja kõrghariduse omandanutele nelja kuu jooksul pärast töötuks jäämist või ametlikus haridusasutuses õpingute lõpetamist kvaliteetse tööpakkumise või pakkumise osaleda täiendusõppes või tööpraktikas; rõhutab eriti, et noortegarantii kavad peaksid tõhusalt parandama nende noorte olukorda, kes ei tööta, õpi ega omanda kutset (nn NEET-noored); |
| --- | --- |

8.

tervitab nõukogu 28. veebruari 2013. aasta soovitust noortegarantii loomise kohta; nõuab noortegarantii kavade kiiret rakendamist kõigis liikmesriikides; rõhutab, et noortegarantii ei ole töökoha saamise tagatis, vaid vahend, mis tagab kõigile kuni 25-aastastele töötutele ELi kodanikele ja seaduslikele elanikele ning alla 30-aastastele äsja kõrghariduse omandanutele nelja kuu jooksul pärast töötuks jäämist või ametlikus haridusasutuses õpingute lõpetamist kvaliteetse tööpakkumise või pakkumise osaleda täiendusõppes või tööpraktikas; rõhutab eriti, et noortegarantii kavad peaksid tõhusalt parandama nende noorte olukorda, kes ei tööta, õpi ega omanda kutset (nn NEET-noored);

| 9. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama noortegarantii kava jaoks välja selged eesmärgid ja näitajad, et selle algatuse mõju oleks võimalik tulemuslikult mõõta ja hinnata; rõhutab, et kavatseb tähelepanelikult jälgida kõiki liikmesriikide meetmeid noortegarantii realiseerimisel ning kutsub noorteorganisatsioone üles hoidma Euroopa Parlamenti kursis oma järeldustega liikmesriikide meetmete kohta; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama noortegarantii kava jaoks välja selged eesmärgid ja näitajad, et selle algatuse mõju oleks võimalik tulemuslikult mõõta ja hinnata; rõhutab, et kavatseb tähelepanelikult jälgida kõiki liikmesriikide meetmeid noortegarantii realiseerimisel ning kutsub noorteorganisatsioone üles hoidma Euroopa Parlamenti kursis oma järeldustega liikmesriikide meetmete kohta;

| 10. | märgib, et koos noortegarantii kavadega tuleks kehtestada kvaliteediraamistik, et pakutava koolituse ja töökohaga kaasneks asjakohane palk, asjakohased töötingimused ning tervishoiu- ja ohutusstandardid; |
| --- | --- |

10.

märgib, et koos noortegarantii kavadega tuleks kehtestada kvaliteediraamistik, et pakutava koolituse ja töökohaga kaasneks asjakohane palk, asjakohased töötingimused ning tervishoiu- ja ohutusstandardid;

ELi-poolne rahastamine

| 11. | tervitab 6 miljardi euro eraldamist uuele noorte tööhõive algatusele ja nõuab, et selle kasutamine toimuks mitmeaastase finantsraamistiku esimestel aastatel, et kiiresti vähendada noorte tööpuudust ja rakendada noortegarantiisid; rõhutab, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni andmetel moodustavad noortegarantiide rakendamise kulud euroalal 21 miljardit eurot, ja nõuab seetõttu, et eraldatud summat mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise raames suurendataks; tervitab noortegarantii abikõlblikkuse rühma suurendamist nii, et see hõlmab alla 30-aastaseid; |
| --- | --- |

11.

tervitab 6 miljardi euro eraldamist uuele noorte tööhõive algatusele ja nõuab, et selle kasutamine toimuks mitmeaastase finantsraamistiku esimestel aastatel, et kiiresti vähendada noorte tööpuudust ja rakendada noortegarantiisid; rõhutab, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni andmetel moodustavad noortegarantiide rakendamise kulud euroalal 21 miljardit eurot, ja nõuab seetõttu, et eraldatud summat mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise raames suurendataks; tervitab noortegarantii abikõlblikkuse rühma suurendamist nii, et see hõlmab alla 30-aastaseid;

| 12. | toetab ettepanekut vahetada Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” välja sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmiga (2014–2020), mis on väärtuslik vahend ka noorte jaoks ning mille eesmärk on uute, jätkusuutlike ja kvaliteetsete töökohtade loomine; |
| --- | --- |

12.

toetab ettepanekut vahetada Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” välja sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmiga (2014–2020), mis on väärtuslik vahend ka noorte jaoks ning mille eesmärk on uute, jätkusuutlike ja kvaliteetsete töökohtade loomine;

| 13. | rõhutab, et ELi vahendeid noorte tööpuudusega võitlemiseks saab kasutada juba enne 2014. aastat, selleks tuleb eelkõige läbi vaadata olemasolevad struktuurifondid ning täielikult ära kasutada majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppes ette nähtud Euroopa Investeerimispanga (EIB) 60 miljonit eurot; tervitab 16 miljoni euro ümberpaigutamist struktuurifondidest ja nende kiiret kasutuselevõtmist, eesmärgiga edendada noorte töövõimalusi ning aidata VKEdel rahastamisvahenditele juurde pääseda; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et ELi vahendeid noorte tööpuudusega võitlemiseks saab kasutada juba enne 2014. aastat, selleks tuleb eelkõige läbi vaadata olemasolevad struktuurifondid ning täielikult ära kasutada majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppes ette nähtud Euroopa Investeerimispanga (EIB) 60 miljonit eurot; tervitab 16 miljoni euro ümberpaigutamist struktuurifondidest ja nende kiiret kasutuselevõtmist, eesmärgiga edendada noorte töövõimalusi ning aidata VKEdel rahastamisvahenditele juurde pääseda;

| 14. | kutsub komisjoni üles taotlema erasektorilt aktiivselt toetust, algatusi ja muudes vormides koostööd noorte tööpuuduse probleemi lahendamiseks; julgustab Euroopa Investeerimispanka andma oma panuse noortegarantii rakendamisse, näiteks sidudes laenud töö- ja praktikakohtade loomisega või toetades duaalsete haridussüsteemide arendamist; rõhutab siiski, et EIB laene tuleks käsitleda kui täiendust toetuse vormis antavale liidu rahalisele abile, mitte kui selle asendajat; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni üles taotlema erasektorilt aktiivselt toetust, algatusi ja muudes vormides koostööd noorte tööpuuduse probleemi lahendamiseks; julgustab Euroopa Investeerimispanka andma oma panuse noortegarantii rakendamisse, näiteks sidudes laenud töö- ja praktikakohtade loomisega või toetades duaalsete haridussüsteemide arendamist; rõhutab siiski, et EIB laene tuleks käsitleda kui täiendust toetuse vormis antavale liidu rahalisele abile, mitte kui selle asendajat;

Võitlus noorte tööpuudusega riiklikul tasandil

| 15. | rõhutab, et noorte tööhõivesse investeerimine peab olema riiklike sotsiaalsete investeerimisstrateegiate oluline koostisosa; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et noorte tööhõivesse investeerimine peab olema riiklike sotsiaalsete investeerimisstrateegiate oluline koostisosa;

| 16. | nõuab ambitsioonikat terviklikku poliitilist lähenemisviisi hariduse, väljaõppe, tööhõive ja füüsilisest isikust ettevõtjana töötamisega seotud algatustele, mis käsitleks terviklikul viisil kõiki noori kõikidel erinevatel tasanditel; kutsub liikmesriike üles pöörama rohkem tähelepanu üleminekule erinevate haridussuundade vahel ning tunnustama mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud oskusi; rõhutab, et sissetulekukindlus ja positiivsed tööturuväljavaated on olulised eeltingimused kõrghariduse kasuks otsustamisel ning et eriti mõjutab see suurema tõrjutuse riskiga noori; |
| --- | --- |

16.

nõuab ambitsioonikat terviklikku poliitilist lähenemisviisi hariduse, väljaõppe, tööhõive ja füüsilisest isikust ettevõtjana töötamisega seotud algatustele, mis käsitleks terviklikul viisil kõiki noori kõikidel erinevatel tasanditel; kutsub liikmesriike üles pöörama rohkem tähelepanu üleminekule erinevate haridussuundade vahel ning tunnustama mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud oskusi; rõhutab, et sissetulekukindlus ja positiivsed tööturuväljavaated on olulised eeltingimused kõrghariduse kasuks otsustamisel ning et eriti mõjutab see suurema tõrjutuse riskiga noori;

| 17. | väljendab tõsist muret liikmesriikide eelarvekärbete pärast hariduse, koolituse ja noorte valdkonnas ning rõhutab seetõttu vajadust liikmesriikide haridussüsteemide reformimiseks riiklike ja ELi vahenditega, et muuta noortele antav haridus kulutõhusamaks ja konkurentsivõimelisemaks; |
| --- | --- |

17.

väljendab tõsist muret liikmesriikide eelarvekärbete pärast hariduse, koolituse ja noorte valdkonnas ning rõhutab seetõttu vajadust liikmesriikide haridussüsteemide reformimiseks riiklike ja ELi vahenditega, et muuta noortele antav haridus kulutõhusamaks ja konkurentsivõimelisemaks;

| 18. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid otsustavaid meetmeid noorte tööpuuduse vastu võitlemiseks, eelkõige püüdes ennetada koolist või kutse- või õpipoisiõppe kavadest varajast väljalangemist (näiteks duaalse haridussüsteemi või samavõrra tõhusate raamistike rakendamine) ning töötaksid välja terviklikud strateegiad nende noorte jaoks, kes ei tööta, õpi ega omanda kutset (mittetöötavad ja mitteõppivad ehk nn NEET-noored); |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid otsustavaid meetmeid noorte tööpuuduse vastu võitlemiseks, eelkõige püüdes ennetada koolist või kutse- või õpipoisiõppe kavadest varajast väljalangemist (näiteks duaalse haridussüsteemi või samavõrra tõhusate raamistike rakendamine) ning töötaksid välja terviklikud strateegiad nende noorte jaoks, kes ei tööta, õpi ega omanda kutset (mittetöötavad ja mitteõppivad ehk nn NEET-noored);

| 19. | märgib, et sotsiaalsed investeeringud noorte toetuseks võivad hõlmata paljusid eri vorme, muu hulgas koolide, õppekeskuste ja kohalike või piirkondlike ettevõtete vahel partnerluse loomist, sihipärase kvaliteetse koolituse ning noortele mõeldud kvaliteetsete praktikaprogrammide pakkumist, kutseõppekavasid koostöös ettevõtetega, abi ja nõustamist vanemate töötajate poolt, et noori inimesi töökohal välja õpetada või tagada sujuvam üleminek haridusest tööellu, noorte ühiskonnaelus osalemise soodustamist ning piirkondliku, üleeuroopalise ja rahvusvahelise liikuvuse edendamist, milleks tuleks edasi liikuda kvalifikatsioonide ja oskuste vastastikuses tunnustamises; rõhutab, et sotsiaalsed investeeringud võivad toimida koos tõhusate soodustustega, näiteks noortele suunatud tööhõivetoetuste või kindlustusmaksetega, mis tagavad inimväärsed elamis- ja töötingimused, selleks et julgustada avaliku ja erasektori tööandjaid noori tööle võtma, investeerima kvaliteetsete töökohtade loomisse noorte jaoks, täiendusõppesse ja oskuste täiustamisse töötamise ajal, ning toetama noorte seas ettevõtlikkust; |
| --- | --- |

19.

märgib, et sotsiaalsed investeeringud noorte toetuseks võivad hõlmata paljusid eri vorme, muu hulgas koolide, õppekeskuste ja kohalike või piirkondlike ettevõtete vahel partnerluse loomist, sihipärase kvaliteetse koolituse ning noortele mõeldud kvaliteetsete praktikaprogrammide pakkumist, kutseõppekavasid koostöös ettevõtetega, abi ja nõustamist vanemate töötajate poolt, et noori inimesi töökohal välja õpetada või tagada sujuvam üleminek haridusest tööellu, noorte ühiskonnaelus osalemise soodustamist ning piirkondliku, üleeuroopalise ja rahvusvahelise liikuvuse edendamist, milleks tuleks edasi liikuda kvalifikatsioonide ja oskuste vastastikuses tunnustamises; rõhutab, et sotsiaalsed investeeringud võivad toimida koos tõhusate soodustustega, näiteks noortele suunatud tööhõivetoetuste või kindlustusmaksetega, mis tagavad inimväärsed elamis- ja töötingimused, selleks et julgustada avaliku ja erasektori tööandjaid noori tööle võtma, investeerima kvaliteetsete töökohtade loomisse noorte jaoks, täiendusõppesse ja oskuste täiustamisse töötamise ajal, ning toetama noorte seas ettevõtlikkust;

| 20. | kutsub liikmesriike üles kaaluma läbiproovitud praktikate kasutuselevõtmist eelkõige nendest liikmesriikidest, kus on madal töötuse määr, ja selgitama välja, kas duaalse hariduse, koolituse ja kutseõppe põhimõtted ning juba rakendatud noortegarantii kavad võiksid nende endi riiklikesse süsteemidesse sobida; rõhutab, et praktilisele töökogemusele keskenduvad duaalne kutseharidussüsteem ja paralleelsed õpingud on majanduskriisi proovile väga hästi vastu pidanud, aidates vähendada noorte tööpuudust ja suurendades nende võimalust tööd leida, ning kutsub seetõttu kriisi tõttu kannatanud liikmesriike üles kaaluma oma koolitussüsteemide reformimist vastavalt sellele; |
| --- | --- |

20.

kutsub liikmesriike üles kaaluma läbiproovitud praktikate kasutuselevõtmist eelkõige nendest liikmesriikidest, kus on madal töötuse määr, ja selgitama välja, kas duaalse hariduse, koolituse ja kutseõppe põhimõtted ning juba rakendatud noortegarantii kavad võiksid nende endi riiklikesse süsteemidesse sobida; rõhutab, et praktilisele töökogemusele keskenduvad duaalne kutseharidussüsteem ja paralleelsed õpingud on majanduskriisi proovile väga hästi vastu pidanud, aidates vähendada noorte tööpuudust ja suurendades nende võimalust tööd leida, ning kutsub seetõttu kriisi tõttu kannatanud liikmesriike üles kaaluma oma koolitussüsteemide reformimist vastavalt sellele;

| 21. | rõhutab, et kriisiriikide praegune noorte töötuse määr on murettekitav; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et kriisiriikide praegune noorte töötuse määr on murettekitav;

| 22. | kutsub liikmesriike üles parandama ettevõtluse ja haridussektori vahelist koostööd kõigil tasanditel, et parandada õppekavade vastavust tööturu nõudmistele, näiteks laiendades valdkondlikke oskusühendusi ja teadmusühendusi; rõhutab, et tööturu tulevaste arengutega paremaks kohanemiseks on vaja paindlikumaid õppekavasid; |
| --- | --- |

22.

kutsub liikmesriike üles parandama ettevõtluse ja haridussektori vahelist koostööd kõigil tasanditel, et parandada õppekavade vastavust tööturu nõudmistele, näiteks laiendades valdkondlikke oskusühendusi ja teadmusühendusi; rõhutab, et tööturu tulevaste arengutega paremaks kohanemiseks on vaja paindlikumaid õppekavasid;

| 23. | rõhutab, et liikmesriigid peavad suurendama toetust noorte tegutsemisele füüsilisest isikust ettevõtjana, vältides samas maksejõuetust ja tegutsemist näilise füüsilisest isikust ettevõtjana; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et liikmesriigid peavad suurendama toetust noorte tegutsemisele füüsilisest isikust ettevõtjana, vältides samas maksejõuetust ja tegutsemist näilise füüsilisest isikust ettevõtjana;

o

o o

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule. |
| --- | --- |

24.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0224.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0016.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0092.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/102 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/102

---

P7_TA(2013)0271

Ummikseis määruse (EÜ) nr 1049/2001 läbivaatamisel

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta resolutsioon ummikseisu kohta määruse (EÜ) nr 1049/2001 läbivaatamisel (2013/2637(RSP))

(2016/C 065/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (COM(2008)0229), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (COM(2008)0229),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (COM(2011)0137), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (COM(2011)0137),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 15, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 15,

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (1),

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2012. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2010–2011) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2012. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2010–2011) (2),

| — | võttes arvesse nõukogule ja komisjonile esitatud küsimusi ummikseisu kohta dokumentidele juurdepääsu käsitleva määruse (EÜ) nr 1049/2001 läbivaatamisel (O-00049/2013, O-00050/2013, O-00051/2013, O-00052/2013, O-00053/2013, O-00054/2013, O-00058/2013 ja O-00059/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogule ja komisjonile esitatud küsimusi ummikseisu kohta dokumentidele juurdepääsu käsitleva määruse (EÜ) nr 1049/2001 läbivaatamisel (O-00049/2013, O-00050/2013, O-00051/2013, O-00052/2013, O-00053/2013, O-00054/2013, O-00058/2013 ja O-00059/2013),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. mai 2013. aasta avaldust ummikseisu kohta määruse (EÜ) nr 1049/2001 läbivaatamisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. mai 2013. aasta avaldust ummikseisu kohta määruse (EÜ) nr 1049/2001 läbivaatamisel,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et läbipaistvus on oluline vahend, mis võimaldab kodanikel osaleda ELi otsustusprotsessis ja tagab Euroopa institutsioonide vastutuse kodanike ees ning suurendab seeläbi kodanike osalust ja usaldust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et läbipaistvus on oluline vahend, mis võimaldab kodanikel osaleda ELi otsustusprotsessis ja tagab Euroopa institutsioonide vastutuse kodanike ees ning suurendab seeläbi kodanike osalust ja usaldust;

| B. | arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumisega suurendati veelgi ELi kohustusi läbipaistvuse tagamiseks ja selles sätestati dokumentidele juurdepääs põhiõigusena; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumisega suurendati veelgi ELi kohustusi läbipaistvuse tagamiseks ja selles sätestati dokumentidele juurdepääs põhiõigusena;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud suuremat läbipaistvust seadusandlikus menetluses, sealhulgas läbipaistvust nõukogu töörühmade puhul, juriidiliste arvamuste avaldamist seadusandlikus menetluses ja suuremat läbipaistvust kolmepoolsetel läbirääkimistel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud suuremat läbipaistvust seadusandlikus menetluses, sealhulgas läbipaistvust nõukogu töörühmade puhul, juriidiliste arvamuste avaldamist seadusandlikus menetluses ja suuremat läbipaistvust kolmepoolsetel läbirääkimistel;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlament on samuti pidanud kahetsusväärseks läbipaistvuse puudumist ELi ametites ja rahvusvahelistel läbirääkimistel ning eelkõige komisjoni ja liikmesriikide vahelise Euroopa kodanike põhiõigusi või huve käsitleva arutelu puhul (3); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlament on samuti pidanud kahetsusväärseks läbipaistvuse puudumist ELi ametites ja rahvusvahelistel läbirääkimistel ning eelkõige komisjoni ja liikmesriikide vahelise Euroopa kodanike põhiõigusi või huve käsitleva arutelu puhul (3);

| E. | arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu praktika ja Euroopa Ombudsmani otsused on oluliselt mõjutanud määruse (EÜ) nr 1049/2001 mõistmist; arvestades, et sellised kohtulahendid ja otsused, eriti mittetunnustamise põhjenduse kasutamine seadusandlikus menetluses, nt Turco ja Access Info kohtulahendid, peaksid kajastuma õigusaktides; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu praktika ja Euroopa Ombudsmani otsused on oluliselt mõjutanud määruse (EÜ) nr 1049/2001 mõistmist; arvestades, et sellised kohtulahendid ja otsused, eriti mittetunnustamise põhjenduse kasutamine seadusandlikus menetluses, nt Turco ja Access Info kohtulahendid, peaksid kajastuma õigusaktides;

| F. | arvestades, et ELi kodanikud ja ELi üldsus näevad määruses (EÜ) nr 1049/2001 peamist õigusakti, millega antakse vahendid ELi meetmete üle nõuetekohase järelevalve teostamiseks; arvestades, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamist tuleb veel parandada, nagu on näidanud mitu ombudsmani käsitletud juhtumit; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi kodanikud ja ELi üldsus näevad määruses (EÜ) nr 1049/2001 peamist õigusakti, millega antakse vahendid ELi meetmete üle nõuetekohase järelevalve teostamiseks; arvestades, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamist tuleb veel parandada, nagu on näidanud mitu ombudsmani käsitletud juhtumit;

| G. | arvestades, et 2008. aastal esitas komisjon määruse (EÜ) nr 1049/2001 uuesti sõnastamist käsitleva ettepaneku, ning arvestades, et komisjon ei võtnud seda ettepanekut pärast Lissaboni lepingu jõustumist tagasi; arvestades, et Euroopa Parlament teavitas komisjoni nõuetekohaselt asjaolust, et uuesti sõnastamise menetluse kasutamine ei ole asjakohane; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2008. aastal esitas komisjon määruse (EÜ) nr 1049/2001 uuesti sõnastamist käsitleva ettepaneku, ning arvestades, et komisjon ei võtnud seda ettepanekut pärast Lissaboni lepingu jõustumist tagasi; arvestades, et Euroopa Parlament teavitas komisjoni nõuetekohaselt asjaolust, et uuesti sõnastamise menetluse kasutamine ei ole asjakohane;

| H. | arvestades, et komisjon esitas 2011. aastal täiendava ettepaneku, millega laiendatakse määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamisala ainult kaudselt kõigile ELi institutsioonidele, organitele ja asutustele; arvestades, et Euroopa Parlament liitis 2008. ja 2011. aasta menetlused üheks menetluseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjon esitas 2011. aastal täiendava ettepaneku, millega laiendatakse määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamisala ainult kaudselt kõigile ELi institutsioonidele, organitele ja asutustele; arvestades, et Euroopa Parlament liitis 2008. ja 2011. aasta menetlused üheks menetluseks;

| I. | arvestades, et Euroopa Parlament võttis esimese lugemise seisukoha vastu 15. detsembril 2011. aastal ja kolmepoolseid läbirääkimisi alustati Taani eesistumise ajal 2012. aasta esimesel poolel; arvestades, et komisjon ei nõustunud kompromissettepanekutega, mis on rohkem kui aasta kestnud ummikseisu peamine põhjus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Parlament võttis esimese lugemise seisukoha vastu 15. detsembril 2011. aastal ja kolmepoolseid läbirääkimisi alustati Taani eesistumise ajal 2012. aasta esimesel poolel; arvestades, et komisjon ei nõustunud kompromissettepanekutega, mis on rohkem kui aasta kestnud ummikseisu peamine põhjus;

| J. | arvestades, et Küprose ja Iirimaa eesistumise ajal ei suudetud nõukogus komisjoni vastuseisu tõttu selles küsimuses takistusi kõrvaldada ega läbirääkimisi uuesti alustada, mistõttu on teatavates punktides nõutav nõukogu ühehäälne otsus; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Küprose ja Iirimaa eesistumise ajal ei suudetud nõukogus komisjoni vastuseisu tõttu selles küsimuses takistusi kõrvaldada ega läbirääkimisi uuesti alustada, mistõttu on teatavates punktides nõutav nõukogu ühehäälne otsus;

| K. | arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumise tulemusel aluslepingutesse lisatud suurema läbipaistvuse kohustuste tõttu ei tohiks määruse (EÜ) nr 1049/2001 läbivaatamine tuua kaasa praegusest väiksemat läbipaistvuse määra; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumise tulemusel aluslepingutesse lisatud suurema läbipaistvuse kohustuste tõttu ei tohiks määruse (EÜ) nr 1049/2001 läbivaatamine tuua kaasa praegusest väiksemat läbipaistvuse määra;

| L. | arvestades, et suutmatus määruse (EÜ) nr 1049/2001 uues versioonis kokku leppida saadaks ELi kodanikele vale signaali liidu olemuse kohta, ning arvestades, et niisugune suutmatus õõnestaks ELis otsuste tegemise legitiimsust, arvestades eelkõige kiirelt lähenevaid olulisi Euroopa Parlamendi valimisi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et suutmatus määruse (EÜ) nr 1049/2001 uues versioonis kokku leppida saadaks ELi kodanikele vale signaali liidu olemuse kohta, ning arvestades, et niisugune suutmatus õõnestaks ELis otsuste tegemise legitiimsust, arvestades eelkõige kiirelt lähenevaid olulisi Euroopa Parlamendi valimisi;

| 1. | kinnitab veel kord kindlalt, kui tähtis on teabele ja dokumentidele juurdepääsu põhiõigus ning institutsioonide ja nende otsustusprotsesside läbipaistvus ja avatus, mis on demokraatia alustalad ja mis võivad kodanikud ELile lähemale tuua; |
| --- | --- |

1.

kinnitab veel kord kindlalt, kui tähtis on teabele ja dokumentidele juurdepääsu põhiõigus ning institutsioonide ja nende otsustusprotsesside läbipaistvus ja avatus, mis on demokraatia alustalad ja mis võivad kodanikud ELile lähemale tuua;

| 2. | kutsub kõiki ELi institutsioone, organeid ja asutusi üles määrust (EÜ) nr 1049/2001 täielikult rakendama; |
| --- | --- |

2.

kutsub kõiki ELi institutsioone, organeid ja asutusi üles määrust (EÜ) nr 1049/2001 täielikult rakendama;

| 3. | on seisukohal, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 muutmine peaks olema kõigi ELi institutsioonide prioriteet, ning peab tekkinud ummikseisu kahetsusväärseks; palub kõigil ELi institutsioonidel teha koostööd võimalikult kiiresti lahenduse leidmiseks; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 muutmine peaks olema kõigi ELi institutsioonide prioriteet, ning peab tekkinud ummikseisu kahetsusväärseks; palub kõigil ELi institutsioonidel teha koostööd võimalikult kiiresti lahenduse leidmiseks;

| 4. | kinnitab veel kord oma võetud kohustust vaadata läbi määrus (EÜ) nr 1049/2001, mis peaks üldiselt andma ELi kodanikele ulatuslikuma ja parema juurdepääsu ELi dokumentidele; |
| --- | --- |

4.

kinnitab veel kord oma võetud kohustust vaadata läbi määrus (EÜ) nr 1049/2001, mis peaks üldiselt andma ELi kodanikele ulatuslikuma ja parema juurdepääsu ELi dokumentidele;

| 5. | kutsub komisjoni üles täielikult osalema nii poliitilisel kui ka tehnilisel tasandil määruse (EÜ) nr 1049/2001 muutmises ja Lissaboni lepinguga kooskõlla viimises või võtma asjakohaseid meetmeid ummikseisust väljumiseks; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles täielikult osalema nii poliitilisel kui ka tehnilisel tasandil määruse (EÜ) nr 1049/2001 muutmises ja Lissaboni lepinguga kooskõlla viimises või võtma asjakohaseid meetmeid ummikseisust väljumiseks;

| 6. | kutsub nõukogu üles viivitamata taasalustama määrust (EÜ) nr 1049/2001 käsitlevaid arutelusid, võtma vastu oma esimese lugemise seisukoha ning jätkama läbirääkimisi; |
| --- | --- |

6.

kutsub nõukogu üles viivitamata taasalustama määrust (EÜ) nr 1049/2001 käsitlevaid arutelusid, võtma vastu oma esimese lugemise seisukoha ning jätkama läbirääkimisi;

| 7. | kinnitab veel kord, et läbirääkimiste alus on ülalnimetatud 15. detsembril 2011. aastal vastu võetud Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht (4), ning nõuab kindlalt, et kooskõlas aluslepingu nõuetega tuleks muudetud tekstiga vähemalt selgelt laiendada kohaldamisala kõigile ELi institutsioonidele, organitele ja asutustele, suurendada seadusandluse läbipaistvust, sealhulgas juurdepääs seadusandlikele juriidilistele arvamustele, nii et seadusandlikus menetluses tehtavate mis tahes erandite kasutamine oleks erand seadusandluse läbipaistvuse üldreeglist, selgitada läbipaistvuse ja andmekaitse vahelist seost, hõlmata Århusi konventsioon, kaaluda dokumendi praegust ulatuslikku määratlust edasise arengu miinimumalusena, tagada rahvusvaheliste läbirääkimiste ja kokkulepetega seoses asjakohane juurdepääs dokumentidele ja läbipaistvus, tagada ELi rahaliste vahendite finantsläbipaistvus ning loobuda kõikidest grupieranditest; |
| --- | --- |

7.

kinnitab veel kord, et läbirääkimiste alus on ülalnimetatud 15. detsembril 2011. aastal vastu võetud Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht (4), ning nõuab kindlalt, et kooskõlas aluslepingu nõuetega tuleks muudetud tekstiga vähemalt selgelt laiendada kohaldamisala kõigile ELi institutsioonidele, organitele ja asutustele, suurendada seadusandluse läbipaistvust, sealhulgas juurdepääs seadusandlikele juriidilistele arvamustele, nii et seadusandlikus menetluses tehtavate mis tahes erandite kasutamine oleks erand seadusandluse läbipaistvuse üldreeglist, selgitada läbipaistvuse ja andmekaitse vahelist seost, hõlmata Århusi konventsioon, kaaluda dokumendi praegust ulatuslikku määratlust edasise arengu miinimumalusena, tagada rahvusvaheliste läbirääkimiste ja kokkulepetega seoses asjakohane juurdepääs dokumentidele ja läbipaistvus, tagada ELi rahaliste vahendite finantsläbipaistvus ning loobuda kõikidest grupieranditest;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0580.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0500.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0500, punkt 18.

(4)  EP-PE_TC1-COD(2008)0090.

---

Neljapäev, 13. juuni 2013

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/105 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/105

---

P7_TA(2013)0274

Ajakirjandus- ja meediavabadus maailmas

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon ajakirjandus- ja meediavabaduse kohta maailmas 2011/2081(INI))

(2016/C 065/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 19, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 19 ja UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 19, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 19 ja UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni artiklit 13, millest tunnustatakse laste õigust sõnavabadusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni artiklit 13, millest tunnustatakse laste õigust sõnavabadusele,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 28. märtsi 2008. aasta resolutsiooni 7/36, millega pikendatakse arvamus- ja sõnavabaduse edendamise ja kaitsmisega tegeleva ÜRO eriraportööri mandaati (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 28. märtsi 2008. aasta resolutsiooni 7/36, millega pikendatakse arvamus- ja sõnavabaduse edendamise ja kaitsmisega tegeleva ÜRO eriraportööri mandaati (1),

| — | võttes arvesse ÜRO eriraportööri Frank La Rue raporteid arvamus- ja sõnavabaduse edendamise ja kaitsmise kohta (2), milles rõhutatakse, et rahvusvahelised inimõigustealased normid ja standardid, mis seonduvad õigusega arvamus- ja sõnavabadusele, on kohaldatavad ka internetile kui kommunikatsioonikanalile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO eriraportööri Frank La Rue raporteid arvamus- ja sõnavabaduse edendamise ja kaitsmise kohta (2), milles rõhutatakse, et rahvusvahelised inimõigustealased normid ja standardid, mis seonduvad õigusega arvamus- ja sõnavabadusele, on kohaldatavad ka internetile kui kommunikatsioonikanalile,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 5. juuli 2012. aasta resolutsiooni „Inimõiguste edendamine, kaitse ja teostamine internetis” (3), milles tunnistatakse, kui tähtis on inimõiguste kaitse ja teabe vaba liikumise internetis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 5. juuli 2012. aasta resolutsiooni „Inimõiguste edendamine, kaitse ja teostamine internetis” (3), milles tunnistatakse, kui tähtis on inimõiguste kaitse ja teabe vaba liikumise internetis,

| — | võttes arvesse John Ruggie’, ÜRO eriesindaja inimõiguste, rahvusvaheliste kontsernide ja muude äriettevõtetega seonduvates küsimustes 21. märtsi 2011. aasta aruannet „Ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtted: ÜRO raamistiku „Kaitsta, austada ja heastada” elluviimine” (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse John Ruggie’, ÜRO eriesindaja inimõiguste, rahvusvaheliste kontsernide ja muude äriettevõtetega seonduvates küsimustes 21. märtsi 2011. aasta aruannet „Ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtted: ÜRO raamistiku „Kaitsta, austada ja heastada” elluviimine” (4),

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 23. detsembri 2006. aasta resolutsiooni S/RES/1738 ajakirjanike, meediatöötajate ja nendega seotud personali vastu suunatud rünnakute kohta relvastatud konfliktides (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 23. detsembri 2006. aasta resolutsiooni S/RES/1738 ajakirjanike, meediatöötajate ja nendega seotud personali vastu suunatud rünnakute kohta relvastatud konfliktides (5),

| — | võttes arvesse 12. augusti 1949. aasta Genfi konventsiooni (6), eriti selle I lisaprotokolli artiklit 79 relvakonflikti piirkonnas ohtlikke missioone täitvate ajakirjanike kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. augusti 1949. aasta Genfi konventsiooni (6), eriti selle I lisaprotokolli artiklit 79 relvakonflikti piirkonnas ohtlikke missioone täitvate ajakirjanike kaitse kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO tegevuskava seoses ajakirjanike julgeolekuga ja karistamatuse küsimusega, mis kiideti heaks ÜRO organite sekretariaadijuhatajate nõukogu poolt 12. aprillil 2012 (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO tegevuskava seoses ajakirjanike julgeolekuga ja karistamatuse küsimusega, mis kiideti heaks ÜRO organite sekretariaadijuhatajate nõukogu poolt 12. aprillil 2012 (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee 24. jaanuaril 2013. aastal vastu võetud resolutsiooni 1920 (2013) meediavabaduse olukorra kohta Euroopas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee 24. jaanuaril 2013. aastal vastu võetud resolutsiooni 1920 (2013) meediavabaduse olukorra kohta Euroopas,

| — | võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) tehtud tööd meediavabaduse valdkonnas ning eriti OSCE meediavabaduse esindaja korrapäraseid aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) tehtud tööd meediavabaduse valdkonnas ning eriti OSCE meediavabaduse esindaja korrapäraseid aruandeid,

| — | võttes arvesse valitsusväliste organisatsioonide meediateemalisi aruandeid, näiteks Piirideta Reporterite (Reporters Without Borders) ajakirjandusvabaduse indeksid ja Freedom House’i ajakirjandusvabaduse aruanded ning Rahvusvahelise Ajakirjandusinstituudi (IPI) aruanded (Death Watch ja IPI ülemaailmne ajakirjandusvabaduse ülevaade), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsusväliste organisatsioonide meediateemalisi aruandeid, näiteks Piirideta Reporterite (Reporters Without Borders) ajakirjandusvabaduse indeksid ja Freedom House’i ajakirjandusvabaduse aruanded ning Rahvusvahelise Ajakirjandusinstituudi (IPI) aruanded (Death Watch ja IPI ülemaailmne ajakirjandusvabaduse ülevaade),

| — | võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ettevõtja sotsiaalse vastutuse, ühiskonna huvide edendamise ning suuna kohta säästvale ja kaasavale taastumisele (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ettevõtja sotsiaalse vastutuse, ühiskonna huvide edendamise ning suuna kohta säästvale ja kaasavale taastumisele (8),

| — | võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ettevõtja sotsiaalse vastutuse, usaldusväärse, läbipaistva ja vastutustundliku ettevõtluse ning jätkusuutliku majanduskasvu kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ettevõtja sotsiaalse vastutuse, usaldusväärse, läbipaistva ja vastutustundliku ettevõtluse ning jätkusuutliku majanduskasvu kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2012. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2011. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2012. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2011. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (10),

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu korraldatava rahvusvahelise telekommunikatsiooni maailmakonverentsi (WCIT-2012) ja rahvusvaheliste telekommunikatsioonieeskirjade kohaldamisala võimaliku laiendamise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu korraldatava rahvusvahelise telekommunikatsiooni maailmakonverentsi (WCIT-2012) ja rahvusvaheliste telekommunikatsioonieeskirjade kohaldamisala võimaliku laiendamise kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse vabaduse strateegia kohta ELi välispoliitikas (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse vabaduse strateegia kohta ELi välispoliitikas (12),

| — | võttes arvesse inimõigusi ja demokraatiat käsitlevat strateegilist raamistikku ja tegevuskava (11855/2012), mille nõukogu võttis vastu 25. juunil 2012, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõigusi ja demokraatiat käsitlevat strateegilist raamistikku ja tegevuskava (11855/2012), mille nõukogu võttis vastu 25. juunil 2012,

| — | võttes arvesse oma 13. juuni 2012. aasta soovitust nõukogule ELi inimõiguste eriesindaja kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. juuni 2012. aasta soovitust nõukogule ELi inimõiguste eriesindaja kohta (13),

| — | võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashtoni poolt ülemaailmse ajakirjandusvabaduse päeva puhul Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashtoni poolt ülemaailmse ajakirjandusvabaduse päeva puhul Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust (14),

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni 12. detsembri 2011. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Inimõiguste ja demokraatia tulemuslikum edendamine välistegevuse raames” (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni 12. detsembri 2011. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Inimõiguste ja demokraatia tulemuslikum edendamine välistegevuse raames” (COM(2011)0886),

| — | võttes arvesse digitaalse tegevuskava voliniku 12. detsembri 2011. aasta teatist katkestuste vältimise strateegia („No Disconnect Strategy”) kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse digitaalse tegevuskava voliniku 12. detsembri 2011. aasta teatist katkestuste vältimise strateegia („No Disconnect Strategy”) kohta (15),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2011. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas” (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2011. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas” (COM(2011)0681),

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni demokratiseerimist toetava ELi välispoliitika kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni demokratiseerimist toetava ELi välispoliitika kohta (16),

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni 25. mai 2011. aasta ühisteatist „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele” (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni 25. mai 2011. aasta ühisteatist „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele” (COM(2011)0303),

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2008. aasta resolutsiooni meediapädevuse kohta digitaalses maailmas (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2008. aasta resolutsiooni meediapädevuse kohta digitaalses maailmas (17),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend) (18), ning kõiki muid ELi välisrahastamisvahendeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend) (18), ning kõiki muid ELi välisrahastamisvahendeid,

| — | võttes arvesse oma 14. veebruari 2006. aasta resolutsiooni inimõiguste- ja demokraatiaklausli kohta Euroopa Liidu kokkulepetes (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. veebruari 2006. aasta resolutsiooni inimõiguste- ja demokraatiaklausli kohta Euroopa Liidu kokkulepetes (19),

| — | võttes arvesse oma resolutsioone inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise eriti raskete juhtumite kohta, milles on väljendatud muret ajakirjandus- ja meediavabaduse ning eelkõige ajakirjanike ja blogipidajate vangistamise pärast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise eriti raskete juhtumite kohta, milles on väljendatud muret ajakirjandus- ja meediavabaduse ning eelkõige ajakirjanike ja blogipidajate vangistamise pärast,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 11 ning eriti selle sätet, et „massiteabevahendite vabadust ja mitmekesisust austatakse”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 11 ning eriti selle sätet, et „massiteabevahendite vabadust ja mitmekesisust austatakse”,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 3 ja 21 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 207, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 3 ja 21 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 207,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu inimõiguste alaseid suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu inimõiguste alaseid suuniseid,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Euroopa inimõiguste konventsiooni ning jätkuvaid läbirääkimisi ELi konventsiooniga ühinemise üle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Euroopa inimõiguste konventsiooni ning jätkuvaid läbirääkimisi ELi konventsiooniga ühinemise üle,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A7-0176/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A7-0176/2013),

Ajakirjanduse ja meedia põhimõtted ja roll

| A. | arvestades, et õigus sõnavabadusele on universaalne inimõigus, mis on demokraatia aluseks ja mis on oluline ka teiste õiguste jaoks, mida inimesed kõikjal maailmas saavutada püüavad, näiteks inimese arengu, inimväärikuse ja eneseteostuse realiseerimiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et õigus sõnavabadusele on universaalne inimõigus, mis on demokraatia aluseks ja mis on oluline ka teiste õiguste jaoks, mida inimesed kõikjal maailmas saavutada püüavad, näiteks inimese arengu, inimväärikuse ja eneseteostuse realiseerimiseks;

| B. | arvestades, et sõnavabaduse piiramisel on kaugeleulatuvad tagajärjed, see saab olla võimalik vaid väga piiratud ulatuses ning seda saab õigustada vaid seadusega ette nähtud rangetel tingimustel, kui seda seadust ennast loetakse rahvusvahelise õiguse alusel õiguspäraseks; arvestades, et sõnavabadus on põhiõigus, mis on tihedalt seotud ajakirjandus- ja meediavabaduse ning massiteabevahendite mitmekesisusega; arvestades, et kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisele paktile ja Euroopa inimõiguste konventsioonile alla kirjutanud riigid on kohustatud tagama sõltumatu, vaba ja mitmekesise ajakirjanduse ning meedia võimalikkuse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sõnavabaduse piiramisel on kaugeleulatuvad tagajärjed, see saab olla võimalik vaid väga piiratud ulatuses ning seda saab õigustada vaid seadusega ette nähtud rangetel tingimustel, kui seda seadust ennast loetakse rahvusvahelise õiguse alusel õiguspäraseks; arvestades, et sõnavabadus on põhiõigus, mis on tihedalt seotud ajakirjandus- ja meediavabaduse ning massiteabevahendite mitmekesisusega; arvestades, et kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisele paktile ja Euroopa inimõiguste konventsioonile alla kirjutanud riigid on kohustatud tagama sõltumatu, vaba ja mitmekesise ajakirjanduse ning meedia võimalikkuse;

| C. | arvestades, et meediaplatvormid on olulised selleks, et teostada õigust sõnavabadusele; arvestades, et ajakirjandus kui sõnavabaduse kollektiivne väljendus on üks meediamaastiku keskseid osalejaid ja toimib demokraatia valvurina; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et meediaplatvormid on olulised selleks, et teostada õigust sõnavabadusele; arvestades, et ajakirjandus kui sõnavabaduse kollektiivne väljendus on üks meediamaastiku keskseid osalejaid ja toimib demokraatia valvurina;

| D. | arvestades, et kirjutava pressi, meedia, digitaalsektori ja ajakirjanduse vabadust saab pidada avalikeks hüvedeks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kirjutava pressi, meedia, digitaalsektori ja ajakirjanduse vabadust saab pidada avalikeks hüvedeks;

| E. | arvestades, et (digitaalsed) meediaplatvormid muutuvad oma olemuselt üha enam üleilmseks ja nende kasutajaskond suureneb; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et (digitaalsed) meediaplatvormid muutuvad oma olemuselt üha enam üleilmseks ja nende kasutajaskond suureneb;

| F. | arvestades, et internet ja meedia on inimõiguste kaitsjate töövahendid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et internet ja meedia on inimõiguste kaitsjate töövahendid;

| G. | arvestades, et võrgu neutraalsus on avatud interneti tähtis põhimõte, mis tagab konkurentsi ja läbipaistvuse, ning arvestades, et teabe vaba liikumine on kasulik ka ärivõimaluste seisukohast ja ergutab innovatsiooni, töökohtade loomist ning majanduskasvu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et võrgu neutraalsus on avatud interneti tähtis põhimõte, mis tagab konkurentsi ja läbipaistvuse, ning arvestades, et teabe vaba liikumine on kasulik ka ärivõimaluste seisukohast ja ergutab innovatsiooni, töökohtade loomist ning majanduskasvu;

| H. | arvestades, et ajakirjanikud, meedia ja sõnavabadus on ohustatud kogu maailmas ning et ajakirjanikud tegutsevad tihti inimõiguste ning ühinemis-, arvamus- ja usuvabaduse kaitsjatena, kuid satuvad sageli ka tagakiusamise ja vangistamise ohvriks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ajakirjanikud, meedia ja sõnavabadus on ohustatud kogu maailmas ning et ajakirjanikud tegutsevad tihti inimõiguste ning ühinemis-, arvamus- ja usuvabaduse kaitsjatena, kuid satuvad sageli ka tagakiusamise ja vangistamise ohvriks;

| I. | arvestades, et uued digitaalse ja võrgumeedia platvormid on toonud kaasa mitmekesisuse ja pluralismi suurenemise; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et uued digitaalse ja võrgumeedia platvormid on toonud kaasa mitmekesisuse ja pluralismi suurenemise;

| J. | arvestades, et ELi jõupingutusi ja programme ajakirjandus- ja meediavabaduse kindlustamiseks ja kaitsmiseks kogu maailmas tuleks optimeerida, lähtuvalt kodanikuühiskonna ja ajakirjanike organisatsioonide tehtud väärtuslikust tööst; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi jõupingutusi ja programme ajakirjandus- ja meediavabaduse kindlustamiseks ja kaitsmiseks kogu maailmas tuleks optimeerida, lähtuvalt kodanikuühiskonna ja ajakirjanike organisatsioonide tehtud väärtuslikust tööst;

| K. | arvestades, et EL säilitab ülemaailmsel tasandil usaldusväärsuse vaid siis, kui ajakirjandus- ja meediavabadust kaitstakse ja austatakse ka liidus endas; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL säilitab ülemaailmsel tasandil usaldusväärsuse vaid siis, kui ajakirjandus- ja meediavabadust kaitstakse ja austatakse ka liidus endas;

Hiljutine areng

| 1. | tunnistab, et peamine vastutus ajakirjandus- ja meediavabaduse tagamise ning kaitsmise eest lasub valitsustel; tunnistab, et peamine vastutus ajakirjandus- ja meediavabaduse takistamise eest lasub valitsustel, kes kasutavad üha enam õiguslikku survet, näiteks kuritarvitades terrorismivastast võitlust ja riiklikku julgeolekut, riigireetmist või riigivastast tegevust käsitlevaid õigusakte ajakirjandus- ja meediavabaduse piiramiseks; märgib, et tuleb saavutada tasakaal riiklike julgeolekuvajaduste ja teabevabaduse vahel, et ennetada kuritarvitusi ja tagada ajakirjanduse ning meedia sõltumatus; tunnistab ühtlasi, et poliitikutele kuuluvad meediaimpeeriumid korraldavad mõnikord valeteabe kampaaniaid; rõhutab, et ajakirjanduse ja meedia võimalus toimida sõltumatult ning ilma poliitilise ja rahalise surveta on otsustavalt tähtis; tunneb muret seoses asjaoluga, et viimased iga-aastased indeksid ja analüüsid näitavad paljudes riikides nii Euroopas kui ka väljaspool ajakirjandus- ja meediavabaduse hinnete üldist langustendentsi – vt lisa loetelu raportist A7-0176/2013; |
| --- | --- |

1.

tunnistab, et peamine vastutus ajakirjandus- ja meediavabaduse tagamise ning kaitsmise eest lasub valitsustel; tunnistab, et peamine vastutus ajakirjandus- ja meediavabaduse takistamise eest lasub valitsustel, kes kasutavad üha enam õiguslikku survet, näiteks kuritarvitades terrorismivastast võitlust ja riiklikku julgeolekut, riigireetmist või riigivastast tegevust käsitlevaid õigusakte ajakirjandus- ja meediavabaduse piiramiseks; märgib, et tuleb saavutada tasakaal riiklike julgeolekuvajaduste ja teabevabaduse vahel, et ennetada kuritarvitusi ja tagada ajakirjanduse ning meedia sõltumatus; tunnistab ühtlasi, et poliitikutele kuuluvad meediaimpeeriumid korraldavad mõnikord valeteabe kampaaniaid; rõhutab, et ajakirjanduse ja meedia võimalus toimida sõltumatult ning ilma poliitilise ja rahalise surveta on otsustavalt tähtis; tunneb muret seoses asjaoluga, et viimased iga-aastased indeksid ja analüüsid näitavad paljudes riikides nii Euroopas kui ka väljaspool ajakirjandus- ja meediavabaduse hinnete üldist langustendentsi – vt lisa loetelu raportist A7-0176/2013;

| 2. | rõhutab, et vaba, sõltumatu ja mitmekesine võrgu- ning traditsiooniline meedia on üks demokraatia ja pluralismi aluseid; tunnistab teabeallikate tähtsust tõelise vabaduse ja meedia mitmekesisuse tagajana; juhib tähelepanu sellele, et meedia vabaduse ja sõltumatuse säilitamine ja tugevdamine maailmas vastab üldsuse huvidele; märgib, et vaba ja sõltumatu meedia ning vaba teabevahetuse roll mittedemokraatlikes riikides toimuvates demokraatlikes muutustes on äärmiselt tähtis; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et vaba, sõltumatu ja mitmekesine võrgu- ning traditsiooniline meedia on üks demokraatia ja pluralismi aluseid; tunnistab teabeallikate tähtsust tõelise vabaduse ja meedia mitmekesisuse tagajana; juhib tähelepanu sellele, et meedia vabaduse ja sõltumatuse säilitamine ja tugevdamine maailmas vastab üldsuse huvidele; märgib, et vaba ja sõltumatu meedia ning vaba teabevahetuse roll mittedemokraatlikes riikides toimuvates demokraatlikes muutustes on äärmiselt tähtis;

| 3. | mõistab hukka asjaolu, et endiselt langeb maailmas palju ajakirjanikke ränga väärkohtlemise või mõrva ohvriks või saab haavata, ning et sageli jäävad need kuriteod karistamata; rõhutab seetõttu, et tähtis on võidelda karistamatuse vastu; rõhutab, et võimud ei saa ähvardamist ja vägivalda kõrvaldada ega tagada ajakirjanike julgeolekut, ilma et poliitiline võim, õigusasutused ning politseijõud astuksid otsustavaid samme nende vastu, kes ründavad ajakirjanikke ja nende tööd; juhib tähelepanu sellele, et karistamatus mõjutab lisaks ajakirjandusvabadusele ka ajakirjanike igapäevatööd, sest see loob hirmu ja enesetsensuuri õhkkonna; on veendunud, et EL peaks võtma karmima hoiaku riikide suhtes, kus niisugused kuriteod pidevalt karistamata jäävad, ning kutsub kõiki riike üles ajakirjanike julgeolekut tagama; |
| --- | --- |

3.

mõistab hukka asjaolu, et endiselt langeb maailmas palju ajakirjanikke ränga väärkohtlemise või mõrva ohvriks või saab haavata, ning et sageli jäävad need kuriteod karistamata; rõhutab seetõttu, et tähtis on võidelda karistamatuse vastu; rõhutab, et võimud ei saa ähvardamist ja vägivalda kõrvaldada ega tagada ajakirjanike julgeolekut, ilma et poliitiline võim, õigusasutused ning politseijõud astuksid otsustavaid samme nende vastu, kes ründavad ajakirjanikke ja nende tööd; juhib tähelepanu sellele, et karistamatus mõjutab lisaks ajakirjandusvabadusele ka ajakirjanike igapäevatööd, sest see loob hirmu ja enesetsensuuri õhkkonna; on veendunud, et EL peaks võtma karmima hoiaku riikide suhtes, kus niisugused kuriteod pidevalt karistamata jäävad, ning kutsub kõiki riike üles ajakirjanike julgeolekut tagama;

| 4. | rõhutab, et õigusaktid ja õigusnormid, ähvardamine, trahvid, omandiõiguste kontsentreerumine poliitikute või muude ristuvate huvidega inimeste kätte võivad piirata teabe hankimise või sellele juurdepääsu vabadust või ohustada sõnavabadust; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et õigusaktid ja õigusnormid, ähvardamine, trahvid, omandiõiguste kontsentreerumine poliitikute või muude ristuvate huvidega inimeste kätte võivad piirata teabe hankimise või sellele juurdepääsu vabadust või ohustada sõnavabadust;

| 5. | rõhutab, et valitsused võivad avaldada ajakirjandusele ja meediale kaudset survet; on arvamusel, et paljudes riikides sõltub meedia tugevasti riiklikust reklaamist, mis võib muutuda survevahendiks, ning ka tegevuslube või maksutrahve võidakse kasutada kriitilise meedia tegevuse piiramiseks; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et valitsused võivad avaldada ajakirjandusele ja meediale kaudset survet; on arvamusel, et paljudes riikides sõltub meedia tugevasti riiklikust reklaamist, mis võib muutuda survevahendiks, ning ka tegevuslube või maksutrahve võidakse kasutada kriitilise meedia tegevuse piiramiseks;

| 6. | peab taunitavaks asjaolu, et arvamusavalduste eest kriminaalvastutusele võtmine on tõusuteel; tuletab meelde, et kogu maailmas vangistatakse ajakirjanikke nende töö tõttu; on teadlik sellest, et au teotamist, laimamist ja jumalateotust käsitlevaid õigusakte ning õigusakte, mis käsitlevad „riigi maine rikkumist välismaal” ja „homoseksuaalset propagandat”, kasutatakse ajakirjanike vangistamiseks või tsenseerimiseks ning sõnavabaduse piiramiseks; avaldab kahetsust, et tsensuur suurendab ka enesetsensuuri; nõuab, et ajakirjanike tagakiusamine lõpetataks ja et neil lastaks teha oma tööd sõltumatult ning ilma vägivalda ja süüdistusi kartmata, samuti nõuab kõigi oma töö pärast vangistatud ajakirjanike viivitamatut vabastamist; |
| --- | --- |

6.

peab taunitavaks asjaolu, et arvamusavalduste eest kriminaalvastutusele võtmine on tõusuteel; tuletab meelde, et kogu maailmas vangistatakse ajakirjanikke nende töö tõttu; on teadlik sellest, et au teotamist, laimamist ja jumalateotust käsitlevaid õigusakte ning õigusakte, mis käsitlevad „riigi maine rikkumist välismaal” ja „homoseksuaalset propagandat”, kasutatakse ajakirjanike vangistamiseks või tsenseerimiseks ning sõnavabaduse piiramiseks; avaldab kahetsust, et tsensuur suurendab ka enesetsensuuri; nõuab, et ajakirjanike tagakiusamine lõpetataks ja et neil lastaks teha oma tööd sõltumatult ning ilma vägivalda ja süüdistusi kartmata, samuti nõuab kõigi oma töö pärast vangistatud ajakirjanike viivitamatut vabastamist;

| 7. | mõistab teravalt hukka asjaolu, et paljudel ajakirjanikel puudub juurdepääs õigusabile, kuigi just ajakirjanikke leiab üha enam inimõiguste eest peetava võitluse esirinnast, nii internetis kui ka väljaspool seda; |
| --- | --- |

7.

mõistab teravalt hukka asjaolu, et paljudel ajakirjanikel puudub juurdepääs õigusabile, kuigi just ajakirjanikke leiab üha enam inimõiguste eest peetava võitluse esirinnast, nii internetis kui ka väljaspool seda;

| 8. | on seisukohal, et meediaomandi koondumine suurtesse konglomeraatidesse kujutab endast ohtu meediavabadusele ja pluralismile, eriti seoses paralleelselt toimuva digiteerimisega; rõhutab avatud ja võimalusi loova multimeedia-alusinfrastruktuuri ning sõltumatute reguleerivate asutuste tähtsust; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et meediaomandi koondumine suurtesse konglomeraatidesse kujutab endast ohtu meediavabadusele ja pluralismile, eriti seoses paralleelselt toimuva digiteerimisega; rõhutab avatud ja võimalusi loova multimeedia-alusinfrastruktuuri ning sõltumatute reguleerivate asutuste tähtsust;

| 9. | tunnistab erafondide ja vabaühenduste potentsiaali kvaliteetse ajakirjanduse toetamisel ning uuenduste edendamisel; |
| --- | --- |

9.

tunnistab erafondide ja vabaühenduste potentsiaali kvaliteetse ajakirjanduse toetamisel ning uuenduste edendamisel;

| 10. | rõhutab, et kuigi ettevõtetel on uusi kohustusi globaalselt ja digitaalselt ühinenud maailmas, seisavad nad silmitsi ka uute väljakutsetega valdkondades, mida on traditsiooniliselt peetud ametiasutuste pärusmaaks; on teadlik, et valitsuste kehtestatud piirangud võrgusisule ja -teenustele on asetanud toimetusliku sõltumatuse ja tegevuse järjepidevuse surve alla; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et kuigi ettevõtetel on uusi kohustusi globaalselt ja digitaalselt ühinenud maailmas, seisavad nad silmitsi ka uute väljakutsetega valdkondades, mida on traditsiooniliselt peetud ametiasutuste pärusmaaks; on teadlik, et valitsuste kehtestatud piirangud võrgusisule ja -teenustele on asetanud toimetusliku sõltumatuse ja tegevuse järjepidevuse surve alla;

| 11. | on teadlik sellest, et meediat kasutatakse liiga sageli traditsioonilise propagandavahendina ja/või meedia osaleb ise propagandas ning et eriti avalik-õigusliku meedia finantsiline ja poliitiline sõltumatus ning mitmekesisus on ülioluline; rõhutab, et vabal ja sõltumatul avalikul meedial on otsustav osa demokraatia süvendamisel, kodanikuühiskonna võimalikult suure osaluse tagamisel avalikes asjades ja aruteludes ning kodanike võimaluste suurendamisel teel demokraatiale; |
| --- | --- |

11.

on teadlik sellest, et meediat kasutatakse liiga sageli traditsioonilise propagandavahendina ja/või meedia osaleb ise propagandas ning et eriti avalik-õigusliku meedia finantsiline ja poliitiline sõltumatus ning mitmekesisus on ülioluline; rõhutab, et vabal ja sõltumatul avalikul meedial on otsustav osa demokraatia süvendamisel, kodanikuühiskonna võimalikult suure osaluse tagamisel avalikes asjades ja aruteludes ning kodanike võimaluste suurendamisel teel demokraatiale;

| 12. | kutsub üles koostama eetikakoodekseid nii ajakirjanikele kui ka meediaväljaannete juhtimises osalejatele, et tagada ajakirjanike ja meediaorganisatsioonide täielik sõltumatus; tunnistab, et väga oluline on tagada niisuguste koodeksite järgimine sõltumatute reguleerivate organite loomise teel; |
| --- | --- |

12.

kutsub üles koostama eetikakoodekseid nii ajakirjanikele kui ka meediaväljaannete juhtimises osalejatele, et tagada ajakirjanike ja meediaorganisatsioonide täielik sõltumatus; tunnistab, et väga oluline on tagada niisuguste koodeksite järgimine sõltumatute reguleerivate organite loomise teel;

Digiteerimine

| 13. | tunnistab tänapäeva üha digiteerituma meedia suurenevat mõju üksikisikutele, mis suurendab nende mõjuvõimu, kuna üksikisikute informeeritus ja kriitiline mõtlemine kasvab, ning mõistab, et need nähtused tekitavad võimulolijates ärevust; |
| --- | --- |

13.

tunnistab tänapäeva üha digiteerituma meedia suurenevat mõju üksikisikutele, mis suurendab nende mõjuvõimu, kuna üksikisikute informeeritus ja kriitiline mõtlemine kasvab, ning mõistab, et need nähtused tekitavad võimulolijates ärevust;

| 14. | tunnistab, et digitaalse ja võrgumeedia platvormid on mänginud suurt rolli viimastel aastatel toimunud diktatuurivastastes ülestõusudes; |
| --- | --- |

14.

tunnistab, et digitaalse ja võrgumeedia platvormid on mänginud suurt rolli viimastel aastatel toimunud diktatuurivastastes ülestõusudes;

| 15. | rõhutab, et juurdepääs teabele nii võrgus kui väljaspool seda on vajalik mõtte- ja sõnavabaduse arenguks ning teabesisu väljendamiseks ja edastamiseks meediaplatvormide kaudu, sest need kujutavad endast olulisi võimu kontrollimise vahendeid; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et juurdepääs teabele nii võrgus kui väljaspool seda on vajalik mõtte- ja sõnavabaduse arenguks ning teabesisu väljendamiseks ja edastamiseks meediaplatvormide kaudu, sest need kujutavad endast olulisi võimu kontrollimise vahendeid;

| 16. | tunnistab, et meedia ja teabe digiteerimine on mitmekordistanud nende ulatust ja mõju, kuid samuti hägustanud õhukest piiri teabe ja arvamuse vahel; märgib kasutajate loodud infosisu ja kodanikuajakirjanduse märkimisväärset kasvu; |
| --- | --- |

16.

tunnistab, et meedia ja teabe digiteerimine on mitmekordistanud nende ulatust ja mõju, kuid samuti hägustanud õhukest piiri teabe ja arvamuse vahel; märgib kasutajate loodud infosisu ja kodanikuajakirjanduse märkimisväärset kasvu;

| 17. | on seisukohal, et ajakirjanduse ja meedia digiteerimine lisab ajakirjandusmaastikule uusi tasandeid, mistõttu tekivad küsimused seoses teabe kvaliteedi ja objektiivsusega, teabele juurdepääsu ja selle kaitsmisega; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et ajakirjanduse ja meedia digiteerimine lisab ajakirjandusmaastikule uusi tasandeid, mistõttu tekivad küsimused seoses teabe kvaliteedi ja objektiivsusega, teabele juurdepääsu ja selle kaitsmisega;

| 18. | rõhutab, et digiteerimine võib aidata inimestel teabele juurde pääseda, ametnikke kontrollida, andmeid ja dokumente jagada ja levitada ning ebaõiglust ja korruptsiooni päevavalgele tuua; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et digiteerimine võib aidata inimestel teabele juurde pääseda, ametnikke kontrollida, andmeid ja dokumente jagada ja levitada ning ebaõiglust ja korruptsiooni päevavalgele tuua;

| 19. | rõhutab, et IT infrastruktuuride täieliku potentsiaali ära kasutamiseks on vaja ülemaailmset koostalitlusvõimet ja asjakohast reguleerimist, ning et IKT elemendid tuleks lisada olemasolevale ja arenevale meediamaastikule koos sõltumatuse, pluralismi ja mitmekesisuse põhitingimustega; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et IT infrastruktuuride täieliku potentsiaali ära kasutamiseks on vaja ülemaailmset koostalitlusvõimet ja asjakohast reguleerimist, ning et IKT elemendid tuleks lisada olemasolevale ja arenevale meediamaastikule koos sõltumatuse, pluralismi ja mitmekesisuse põhitingimustega;

| 20. | mõistab hukka kõik katsed luua mis tahes vormis „suletud internetti”, sest sellega rikutakse raskelt õigust teabele; nõuab tungivalt, et kõik ametiasutused hoiduksid sellistest katsetest; |
| --- | --- |

20.

mõistab hukka kõik katsed luua mis tahes vormis „suletud internetti”, sest sellega rikutakse raskelt õigust teabele; nõuab tungivalt, et kõik ametiasutused hoiduksid sellistest katsetest;

| 21. | väljendab muret massjälgimise, massitsensuuri ning blokeerimis- ja filtreerimistendentside pärast, mis avaldavad kahjulikku mõju mitte ainult meediale ning ajakirjanike ja blogipidajate tegevusele, vaid takistavad ka kodanikuühiskonna tööd oluliste poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete muutuste esilekutsumisel; mõistab hukka kõik blogipidajate vahistamised ja vahistamise katsed ning võtab sellist tegevust kui rünnakut sõna- ja arvamusvabaduse vastu; |
| --- | --- |

21.

väljendab muret massjälgimise, massitsensuuri ning blokeerimis- ja filtreerimistendentside pärast, mis avaldavad kahjulikku mõju mitte ainult meediale ning ajakirjanike ja blogipidajate tegevusele, vaid takistavad ka kodanikuühiskonna tööd oluliste poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete muutuste esilekutsumisel; mõistab hukka kõik blogipidajate vahistamised ja vahistamise katsed ning võtab sellist tegevust kui rünnakut sõna- ja arvamusvabaduse vastu;

| 22. | taunib asjaolu, et paljud tehnoloogiad ja teenused, mida kasutatakse kolmandates riikides inimõiguste rikkumiseks teabe tsenseerimise, massijälgimise, järelevalve ning kodanike ja nende tegevuse jälitamise kaudu (mobiil-)telefonivõrkudes ja internetis, on ELi päritolu; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks kõik vajalikud meetmed sellise „digitaalse relvakaubanduse” peatamiseks; |
| --- | --- |

22.

taunib asjaolu, et paljud tehnoloogiad ja teenused, mida kasutatakse kolmandates riikides inimõiguste rikkumiseks teabe tsenseerimise, massijälgimise, järelevalve ning kodanike ja nende tegevuse jälitamise kaudu (mobiil-)telefonivõrkudes ja internetis, on ELi päritolu; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks kõik vajalikud meetmed sellise „digitaalse relvakaubanduse” peatamiseks;

| 23. | rõhutab vajadust paremini mõista vahendajate rolli ja vastutust; on seisukohal, et turureguleerijad võivad aidata kaasa konkurentsi säilitamisele, kuid et tuleks ka leida uusi võimalusi erasektori osalejate kaasamiseks, et säilitada teabe avalik väärtus; tunnistab, et eneseregulatsiooniga võivad kaasneda teatavad riskid, kui puudub (demokraatlik) järelevalve; |
| --- | --- |

23.

rõhutab vajadust paremini mõista vahendajate rolli ja vastutust; on seisukohal, et turureguleerijad võivad aidata kaasa konkurentsi säilitamisele, kuid et tuleks ka leida uusi võimalusi erasektori osalejate kaasamiseks, et säilitada teabe avalik väärtus; tunnistab, et eneseregulatsiooniga võivad kaasneda teatavad riskid, kui puudub (demokraatlik) järelevalve;

| 24. | rõhutab, et digitaalsed ja (arvuti)andmepõhised platvormid või teenused, näiteks otsingumootorid, on eraomanduses ning peavad olema läbipaistvad, et säilitada teabe avalik väärtus ja vältida piiranguid teabe kättesaadavusele ning sõnavabadusele; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et digitaalsed ja (arvuti)andmepõhised platvormid või teenused, näiteks otsingumootorid, on eraomanduses ning peavad olema läbipaistvad, et säilitada teabe avalik väärtus ja vältida piiranguid teabe kättesaadavusele ning sõnavabadusele;

| 25. | rõhutab vajadust rikkumistest teatajate (nn vilepuhujate) kaitse ja allikakaitse järele ning rõhutab, et EL peab selles osas tegutsema ülemaailmselt; |
| --- | --- |

25.

rõhutab vajadust rikkumistest teatajate (nn vilepuhujate) kaitse ja allikakaitse järele ning rõhutab, et EL peab selles osas tegutsema ülemaailmselt;

| 26. | mõistab teravalt hukka kõik katsed kasutada internetti või muid võrgumeedia platvorme terrorismi edendamiseks ja hõlbustamiseks; nõuab tungivalt, et ametiasutused võtaksid selles osas kindla seisukoha; |
| --- | --- |

26.

mõistab teravalt hukka kõik katsed kasutada internetti või muid võrgumeedia platvorme terrorismi edendamiseks ja hõlbustamiseks; nõuab tungivalt, et ametiasutused võtaksid selles osas kindla seisukoha;

ELi poliitika ja välistegevus

| 27. | on seisukohal, et kui EL soovib olla väärtuste ühendus, peab ta oluliseks pidama ülemaailmse ajakirjandus- ja meediavabaduse edendamist ja kaitsmist; rõhutab, et EL peaks näitama üles maksimaalset poliitilist tahet, et tagada ajakirjanike kaitse kõikjal maailmas; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et kui EL soovib olla väärtuste ühendus, peab ta oluliseks pidama ülemaailmse ajakirjandus- ja meediavabaduse edendamist ja kaitsmist; rõhutab, et EL peaks näitama üles maksimaalset poliitilist tahet, et tagada ajakirjanike kaitse kõikjal maailmas;

| 28. | on veendunud, et EL peaks näitama eeskuju meedia sõltumatuse, pluralismi ja mitmekesisuse tagamisel ning ajakirjanike ja blogipidajate olukorra, vabaduse ja turvalisuse kaitsmisel; rõhutab, et selle saavutamiseks ei peaks EL sekkuma teabesisu küsimustesse, vaid pigem toetama võimalusi loovat keskkonda ning sõnavabadusele piirangute seadmise lõpetamist kogu maailmas; |
| --- | --- |

28.

on veendunud, et EL peaks näitama eeskuju meedia sõltumatuse, pluralismi ja mitmekesisuse tagamisel ning ajakirjanike ja blogipidajate olukorra, vabaduse ja turvalisuse kaitsmisel; rõhutab, et selle saavutamiseks ei peaks EL sekkuma teabesisu küsimustesse, vaid pigem toetama võimalusi loovat keskkonda ning sõnavabadusele piirangute seadmise lõpetamist kogu maailmas;

| 29. | märgib murelikult, et viimastel aastatel on mõned meediakanalid ELis eneses võetud ebaeetilise ja väidetavalt ebaseadusliku käitumise tõttu jälgimise alla; on seisukohal, et EL saab näidata eeskuju vaid juhul, kui ta kõigepealt lahendab probleemid enda territooriumil; |
| --- | --- |

29.

märgib murelikult, et viimastel aastatel on mõned meediakanalid ELis eneses võetud ebaeetilise ja väidetavalt ebaseadusliku käitumise tõttu jälgimise alla; on seisukohal, et EL saab näidata eeskuju vaid juhul, kui ta kõigepealt lahendab probleemid enda territooriumil;

| 30. | ergutab Euroopa Komisjoni jätkama ranget järelevalvet ajakirjanduse ja meedia sõltumatuse üle liikmesriikides; |
| --- | --- |

30.

ergutab Euroopa Komisjoni jätkama ranget järelevalvet ajakirjanduse ja meedia sõltumatuse üle liikmesriikides;

| 31. | on seisukohal, et kuigi EL käsitleb ajakirjandus- ja meediavabadust mitmetes poliitikavaldkondades ja programmides, puudub tal üleüldine konkreetne rõhuasetus ajakirjandus- ja meediavabadusele, samuti sidus ja ühtne tulevikunägemus ning võrdlusalused; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et kuigi EL käsitleb ajakirjandus- ja meediavabadust mitmetes poliitikavaldkondades ja programmides, puudub tal üleüldine konkreetne rõhuasetus ajakirjandus- ja meediavabadusele, samuti sidus ja ühtne tulevikunägemus ning võrdlusalused;

| 32. | on seisukohal, et tervikliku strateegia puudumine toob kaasa killustatuse ning tähtsatest poliitilistest läbipaistvuse ja vastutuse põhimõtetest loobumise ohu; |
| --- | --- |

32.

on seisukohal, et tervikliku strateegia puudumine toob kaasa killustatuse ning tähtsatest poliitilistest läbipaistvuse ja vastutuse põhimõtetest loobumise ohu;

Strateegia

| 33. | nõuab tungivalt, et komisjon, eelkõige arengu ja koostöö peadirektoraat, ja Euroopa välisteenistus parandaksid oma koostööd ja programmitöö koordineerimist, eelkõige poliitilise ja diplomaatilise tegevuse täiendava sünergia ning toetuste ja projektide ühise teostamise, järelevalve ja hindamise kaudu; kutsub komisjoni üles parandama oma toimunud, toimuva ja kavandatava programmitöö analüüsi ja hindamist ning avalikustama saadud tulemused; |
| --- | --- |

33.

nõuab tungivalt, et komisjon, eelkõige arengu ja koostöö peadirektoraat, ja Euroopa välisteenistus parandaksid oma koostööd ja programmitöö koordineerimist, eelkõige poliitilise ja diplomaatilise tegevuse täiendava sünergia ning toetuste ja projektide ühise teostamise, järelevalve ja hindamise kaudu; kutsub komisjoni üles parandama oma toimunud, toimuva ja kavandatava programmitöö analüüsi ja hindamist ning avalikustama saadud tulemused;

| 34. | nõuab üleminekut projektide ad hoc -rahastamiselt jätkusuutlikumale lähenemisviisile, millesse oleks hõlmatud ka abiandjad ja koostööpartnerid erasektorist; tunnistab vajadust individuaalse lähenemisviisi kasutuselevõtuks programmitöös nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

34.

nõuab üleminekut projektide ad hoc -rahastamiselt jätkusuutlikumale lähenemisviisile, millesse oleks hõlmatud ka abiandjad ja koostööpartnerid erasektorist; tunnistab vajadust individuaalse lähenemisviisi kasutuselevõtuks programmitöös nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil;

| 35. | nõuab tungivalt, et EL etendaks märkimisväärsemat rolli eelkõige kandidaatriikides, samuti suhetes oma vahetute naabritega lõunas ja idas ning seoses kaubandus- ja ühinemisläbirääkimistega; kutsub ELi üles võtma vastu strateegia, mis tagaks kolmandate riikidega seoses hoolika järelevalve ja reageerimise seadusemuudatustele, mis piiravad meediavabadust ja pluralismi; |
| --- | --- |

35.

nõuab tungivalt, et EL etendaks märkimisväärsemat rolli eelkõige kandidaatriikides, samuti suhetes oma vahetute naabritega lõunas ja idas ning seoses kaubandus- ja ühinemisläbirääkimistega; kutsub ELi üles võtma vastu strateegia, mis tagaks kolmandate riikidega seoses hoolika järelevalve ja reageerimise seadusemuudatustele, mis piiravad meediavabadust ja pluralismi;

| 36. | rõhutab, et olemasolevaid välisrahastamisvahendeid, nagu demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend, geograafilised vahendid jt, tuleks kasutada paindlikult kodanikuühiskonna tugevdamiseks; rõhutab, et kohalik isevastutus ja suutlikkuse suurendamine on jätkusuutliku arengu ja edenemise seisukohalt olulised; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et olemasolevaid välisrahastamisvahendeid, nagu demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend, geograafilised vahendid jt, tuleks kasutada paindlikult kodanikuühiskonna tugevdamiseks; rõhutab, et kohalik isevastutus ja suutlikkuse suurendamine on jätkusuutliku arengu ja edenemise seisukohalt olulised;

| 37. | rõhutab, et EL peaks harima ja koolitama nii kolmandate riikide poliitiliste otsuste tegijaid, seadusandjaid kui ka meediat, eesmärgiga tugevdada ajakirjandus- ja meediavabadust ning asjakohaseid ja tehnoloogiliselt neutraalseid tururegulatsiooni vorme, eriti arvestades, et üleminekuperioodidel piiratakse vabadusi sageli stabiilsuse ja julgeoleku nimel; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et EL peaks harima ja koolitama nii kolmandate riikide poliitiliste otsuste tegijaid, seadusandjaid kui ka meediat, eesmärgiga tugevdada ajakirjandus- ja meediavabadust ning asjakohaseid ja tehnoloogiliselt neutraalseid tururegulatsiooni vorme, eriti arvestades, et üleminekuperioodidel piiratakse vabadusi sageli stabiilsuse ja julgeoleku nimel;

| 38. | rõhutab, et meedia areng ja sõnavabaduse soodustamine peaksid olema ELi riikide tasandil peetava dialoogi keskmes; rõhutab, et ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitud assotsieerimis-, vabakaubandus- ja partnerluslepingutes ja abiprogrammides tuleb arvesse võtta selgeid võrdlusaluseid ja nõuetele vastavust vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 21; nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus arvestaks ja rakendaks Euroopa Parlamendi raporteid ja soovitusi selliste lepingute üle peetavatel läbirääkimistel; tuletab meelde, et sidusus, järjepidevus, koordineerimine ja läbipaistvus Euroopa Parlamendi, Euroopa välisteenistuse ja komisjoni tegevuses põhi- ja inimõiguste rakendamisel ja järelevalves on hädavajalik ELi usaldusväärsuse ja mõjukuse tagamiseks tema suhetes kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et meedia areng ja sõnavabaduse soodustamine peaksid olema ELi riikide tasandil peetava dialoogi keskmes; rõhutab, et ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitud assotsieerimis-, vabakaubandus- ja partnerluslepingutes ja abiprogrammides tuleb arvesse võtta selgeid võrdlusaluseid ja nõuetele vastavust vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 21; nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus arvestaks ja rakendaks Euroopa Parlamendi raporteid ja soovitusi selliste lepingute üle peetavatel läbirääkimistel; tuletab meelde, et sidusus, järjepidevus, koordineerimine ja läbipaistvus Euroopa Parlamendi, Euroopa välisteenistuse ja komisjoni tegevuses põhi- ja inimõiguste rakendamisel ja järelevalves on hädavajalik ELi usaldusväärsuse ja mõjukuse tagamiseks tema suhetes kolmandate riikidega;

| 39. | kutsub komisjoni üles muutma karistamatuse vastu võitlemise üheks prioriteediks oma sõnavabaduse ja meediaprogrammides, muu hulgas pakkudes abi ajakirjanike vastu suunatud kuritegude uurimisel, luues õigusabirahastuid ja andes erialast nõu; |
| --- | --- |

39.

kutsub komisjoni üles muutma karistamatuse vastu võitlemise üheks prioriteediks oma sõnavabaduse ja meediaprogrammides, muu hulgas pakkudes abi ajakirjanike vastu suunatud kuritegude uurimisel, luues õigusabirahastuid ja andes erialast nõu;

| 40. | on seisukohal, et ELi rahastamine ei peaks piirduma spetsialiseerunud rahvusvaheliste organisatsioonidega (s.o vahendajatega), vaid peaks hõlmama ka kohalikke organisatsioone; |
| --- | --- |

40.

on seisukohal, et ELi rahastamine ei peaks piirduma spetsialiseerunud rahvusvaheliste organisatsioonidega (s.o vahendajatega), vaid peaks hõlmama ka kohalikke organisatsioone;

| 41. | kutsub komisjoni üles läbi vaatama konfidentsiaalsusklausleid inimõiguste alase tegevuse rahastamises seoses ajakirjanduse ja meediaga, sest need annavad võimaluse ajakirjanike, meediaväljaannete või valitsusväliste organisatsioonide diskrediteerimiseks, kahjustades ka ELi inimõigustealase tegevuse usaldusväärsust, mis on oma olemuselt siiski avatud ja läbipaistev; |
| --- | --- |

41.

kutsub komisjoni üles läbi vaatama konfidentsiaalsusklausleid inimõiguste alase tegevuse rahastamises seoses ajakirjanduse ja meediaga, sest need annavad võimaluse ajakirjanike, meediaväljaannete või valitsusväliste organisatsioonide diskrediteerimiseks, kahjustades ka ELi inimõigustealase tegevuse usaldusväärsust, mis on oma olemuselt siiski avatud ja läbipaistev;

| 42. | rõhutab, et ajakirjandus- ja meediaprogrammides tuleks samuti keskenduda (riigi- ja õigus-) struktuuride parandamisele ning kohalike meediafirmade ja -ettevõtete toetamisele, et edendada nende läbipaistvust, sõltumatust, jätkusuutlikkust, professionaalsust ja avatust; rõhutab, et EL peaks püüdlema oma meediapoliitikas maksimaalse pluralismi ja mitmekesisuse poole, toetades sõltumatut meediat ja uusi alustavaid ettevõtteid; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et ajakirjandus- ja meediaprogrammides tuleks samuti keskenduda (riigi- ja õigus-) struktuuride parandamisele ning kohalike meediafirmade ja -ettevõtete toetamisele, et edendada nende läbipaistvust, sõltumatust, jätkusuutlikkust, professionaalsust ja avatust; rõhutab, et EL peaks püüdlema oma meediapoliitikas maksimaalse pluralismi ja mitmekesisuse poole, toetades sõltumatut meediat ja uusi alustavaid ettevõtteid;

| 43. | tuletab meelde, et sõnavabadus ja meedia pluralism (muu hulgas internetis) kuuluvad Euroopa põhiväärtuste hulka; rõhutab ajakirjandus- ja meediavabaduse põhjapanevat tähtsust ELi laienemispoliitikas ning digitaalse vabaduse olulisust selles kontekstis, käsitades neid vabadusi inimõigustena ja seega Kopenhaageni poliitiliste kriteeriumite osana; |
| --- | --- |

43.

tuletab meelde, et sõnavabadus ja meedia pluralism (muu hulgas internetis) kuuluvad Euroopa põhiväärtuste hulka; rõhutab ajakirjandus- ja meediavabaduse põhjapanevat tähtsust ELi laienemispoliitikas ning digitaalse vabaduse olulisust selles kontekstis, käsitades neid vabadusi inimõigustena ja seega Kopenhaageni poliitiliste kriteeriumite osana;

| 44. | on seisukohal, et EL peaks oma valimiste alasesse abisse kaasama ka ajakirjanduse ja meediaabi komponendid, näiteks edendades koostööd kolmandate riikide valimisi korraldavate asutuste ja ajakirjanduse vahel, et parandada valimisprotsessi ja -tulemuste läbipaistvust ja õiguspärasust; |
| --- | --- |

44.

on seisukohal, et EL peaks oma valimiste alasesse abisse kaasama ka ajakirjanduse ja meediaabi komponendid, näiteks edendades koostööd kolmandate riikide valimisi korraldavate asutuste ja ajakirjanduse vahel, et parandada valimisprotsessi ja -tulemuste läbipaistvust ja õiguspärasust;

| 45. | on seisukohal, et üleminekuriikides peaks EL keskenduma ajakirjandus- ja meediavabadusele lepitamise ja ülesehitamise kontekstis; |
| --- | --- |

45.

on seisukohal, et üleminekuriikides peaks EL keskenduma ajakirjandus- ja meediavabadusele lepitamise ja ülesehitamise kontekstis;

| 46. | kiidab ja tervitab mitme rahvusvahelise (ajakirjanike) organisatsiooni tähtsat tööd ajakirjandus- ja meediavabaduse valdkonnas; rõhutab, et neil peaks olema ELi täielik toetus, ning on seisukohal, et suhted nende organisatsioonidega on väga olulised; |
| --- | --- |

46.

kiidab ja tervitab mitme rahvusvahelise (ajakirjanike) organisatsiooni tähtsat tööd ajakirjandus- ja meediavabaduse valdkonnas; rõhutab, et neil peaks olema ELi täielik toetus, ning on seisukohal, et suhted nende organisatsioonidega on väga olulised;

| 47. | palub Euroopa välisteenistusel kasutada võimalikult tõhusalt ära ELi osalemist ajakirjanduse, meedia ja digitaalset vabadust käsitlevatel mitmepoolsetel foorumitel, nagu Euroopa Nõukogu, OSCE ning ÜRO raames; |
| --- | --- |

47.

palub Euroopa välisteenistusel kasutada võimalikult tõhusalt ära ELi osalemist ajakirjanduse, meedia ja digitaalset vabadust käsitlevatel mitmepoolsetel foorumitel, nagu Euroopa Nõukogu, OSCE ning ÜRO raames;

| 48. | kutsub komisjoni, nõukogu ja Euroopa välisteenistust üles võtma ELi välispoliitika raames võimalikult kiiresti vastu ajakirjandus- ja meediavabaduse strateegia ning lisama käesoleva raporti soovitused tulevastesse suunistesse sõnavabaduse kohta veebikeskkonnas ja väljaspool seda; |
| --- | --- |

48.

kutsub komisjoni, nõukogu ja Euroopa välisteenistust üles võtma ELi välispoliitika raames võimalikult kiiresti vastu ajakirjandus- ja meediavabaduse strateegia ning lisama käesoleva raporti soovitused tulevastesse suunistesse sõnavabaduse kohta veebikeskkonnas ja väljaspool seda;

| 49. | palub lugeda ja käsitleda käesolevat raportit koos Euroopa Parlamendi eelmise raportiga digitaalvabaduse strateegia kohta ELi välispoliitikas; |
| --- | --- |

49.

palub lugeda ja käsitleda käesolevat raportit koos Euroopa Parlamendi eelmise raportiga digitaalvabaduse strateegia kohta ELi välispoliitikas;

o

o o

| 50. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroole, UNESCO-le, Euroopa Nõukogule ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile. |
| --- | --- |

50.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroole, UNESCO-le, Euroopa Nõukogule ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile.

---

(1)  http://ap.ohchr.org/Documents/E/HRC/resolutions/A_HRC_RES_7_36.pdf

(2)  Eelkõige 16. mai 2011. aasta (A/HRC/17/27), 10. augusti 2011. aasta (A/66/290), 4. juuni 2012. aasta (A/HRC/20/17) ja 7. septembri 2012. aasta (A/67/357) raporteid, mis on kättesaadavad aadressil http://www.ohchr.org/EN/Issues/FreedomOpinion/Pages/Annual.aspx

(3)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/RESOLUTION/GEN/G12/153/25/PDF/G1215325.pdf?OpenElement

(4)  A/HRC/17/31, mis on kättesaadav aadressil: http://www.ohchr.org/Documents/Issues/Business/A-HRC-17-31_AEV.pdf

(5)  http://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N06/681/60/pdf/N0668160.pdf?OpenElement

(6)  http://www.un-documents.net/gc-p1.htm

(7)  http://www.unesco.org/new/fileadmin/MULTIMEDIA/HQ/CI/CI/pdf/official_documents/un_plan_action_safety_en.pdf.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0050.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0049.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0503.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0451.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0470.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0250.

(14)  http://eeas.europa.eu/top_stories/2012/20120503_world_press_freedom_day_en.htm. http://europa.eu/rapid/press-release_PRES-13-181_en.htm.

(15)  http://blogs.ec.europa.eu/neelie-kroes/ict-human-rights-guidance.

(16)  ELT C 33 E, 5.2.2013, lk 165.

(17)  ELT C 45 E, 23.2.2010, lk 9.

(18)  ELT L 386, 29.12.2006, lk 1.

(19)  ELT C 290 E, 29.11.2006, lk 107.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/112 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/112

---

P7_TA(2013)0276

Finantsteenused: edusammude puudumine nõukogus ja komisjoni viivitused teatavate ettepanekute vastuvõtmisel

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon finantsteenuste kohta: edusammude puudumine nõukogus ja komisjoni viivitused teatavate ettepanekute vastuvõtmisel (2013/2658(RSP))

(2016/C 065/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 12. juuli 2010. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv hoiuste tagamise skeemide kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2010)0368), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. juuli 2010. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv hoiuste tagamise skeemide kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2010)0368),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. juuli 2010. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/9/EÜ investeeringute tagamise skeemide kohta (COM(2010)0371), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. juuli 2010. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/9/EÜ investeeringute tagamise skeemide kohta (COM(2010)0371),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. jaanuari 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2003/71/EÜ ja 2009/138/EÜ seoses Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve volitustega (COM(2011)0008), edaspidi „Omnibus II/Solventsus II”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. jaanuari 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2003/71/EÜ ja 2009/138/EÜ seoses Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve volitustega (COM(2011)0008), edaspidi „Omnibus II/Solventsus II”,

| — | võttes arvesse komisjoni 20. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv finantsinstrumentide turgude kohta, millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ (uuesti sõnastatud) (COM(2011)0656), ning komisjoni 20. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust [Euroopa turu infrastruktuuri määrus] börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (COM(2011)0652), edaspidi „MiFIDi läbivaatamine”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv finantsinstrumentide turgude kohta, millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ (uuesti sõnastatud) (COM(2011)0656), ning komisjoni 20. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust [Euroopa turu infrastruktuuri määrus] börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (COM(2011)0652), edaspidi „MiFIDi läbivaatamine”,

| — | võttes arvesse komisjoni 20. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv siseringitehingute ja turuga manipuleerimise korral kohaldatavate kriminaalkaristuste kohta (COM(2011)0654) ning komisjoni 20. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta (COM(2011)0651), edaspidi „turu kuritarvitamise direktiiv ja määrus”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv siseringitehingute ja turuga manipuleerimise korral kohaldatavate kriminaalkaristuste kohta (COM(2011)0654) ning komisjoni 20. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta (COM(2011)0651), edaspidi „turu kuritarvitamise direktiiv ja määrus”,

| — | võttes arvesse komisjoni 7. märtsi 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidus väärtpaberiarvelduse parandamise ja väärtpaberite keskdepositooriumide (CSDd) kohta, ning millega muudetakse direktiivi 98/26/EÜ (COM(2012)0073), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. märtsi 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidus väärtpaberiarvelduse parandamise ja väärtpaberite keskdepositooriumide (CSDd) kohta, ning millega muudetakse direktiivi 98/26/EÜ (COM(2012)0073),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute maksevõime taastamise ja kriisilahenduse raamistik ning muudetakse nõukogu direktiive 77/91/EMÜ ja 82/891/EMÜ, direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ ja 2011/35/EL ning määrust (EL) nr 1093/2010 (COM(2012)0280), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute maksevõime taastamise ja kriisilahenduse raamistik ning muudetakse nõukogu direktiive 77/91/EMÜ ja 82/891/EMÜ, direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ ja 2011/35/EL ning määrust (EL) nr 1093/2010 (COM(2012)0280),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. juuli 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta seoses depositooriumi funktsioonide, tasustamispoliitika ja sanktsioonidega (COM(2012)0350), edaspidi „eurofondide viies direktiiv”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. juuli 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta seoses depositooriumi funktsioonide, tasustamispoliitika ja sanktsioonidega (COM(2012)0350), edaspidi „eurofondide viies direktiiv”,

| — | võttes arvesse komisjoni 3. juuli 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kindlustusvahenduse kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2012)0360), edaspidi „teine kindlustusvahendusdirektiiv”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. juuli 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kindlustusvahenduse kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2012)0360), edaspidi „teine kindlustusvahendusdirektiiv”,

| — | võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 2010. aasta teatist komisjoni 2010. aasta tööprogrammi kohta (COM(2010)0135) ning eelkõige viidet selle kohta, et 2010. aastal kavatsetakse esitada seadusandlik ettepanek võtta vastu direktiiv väärtpabereid käsitlevate õigusaktide õiguskindluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 2010. aasta teatist komisjoni 2010. aasta tööprogrammi kohta (COM(2010)0135) ning eelkõige viidet selle kohta, et 2010. aastal kavatsetakse esitada seadusandlik ettepanek võtta vastu direktiiv väärtpabereid käsitlevate õigusaktide õiguskindluse kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 27. oktoobri 2010. aasta teatist komisjoni 2011. aasta tööprogrammi kohta (COM(2010)0623) ning eelkõige viidet selle kohta, et 2011. aastal kavatsetakse esitada seadusandlik ettepanek võtta vastu direktiiv väärtpabereid käsitlevate õigusaktide õiguskindluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. oktoobri 2010. aasta teatist komisjoni 2011. aasta tööprogrammi kohta (COM(2010)0623) ning eelkõige viidet selle kohta, et 2011. aastal kavatsetakse esitada seadusandlik ettepanek võtta vastu direktiiv väärtpabereid käsitlevate õigusaktide õiguskindluse kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2011. aasta teatist komisjoni 2012. aasta tööprogrammi kohta (COM(2011)0777) ning eelkõige viidet selle kohta, et 2012. aastal kavatsetakse esitada seadusandlik ettepanek võtta vastu direktiiv väärtpabereid käsitlevate õigusaktide kohta ning seadusandlik ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta direktiivi 2007/64/EÜ (makseteenuste kohta siseturul) (1) läbivaatamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2011. aasta teatist komisjoni 2012. aasta tööprogrammi kohta (COM(2011)0777) ning eelkõige viidet selle kohta, et 2012. aastal kavatsetakse esitada seadusandlik ettepanek võtta vastu direktiiv väärtpabereid käsitlevate õigusaktide kohta ning seadusandlik ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta direktiivi 2007/64/EÜ (makseteenuste kohta siseturul) (1) läbivaatamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 1. ja 2. märtsi 2012. aasta kohtumise järeldusi ning eelkõige viidet MiFIDi läbivaatamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 1. ja 2. märtsi 2012. aasta kohtumise järeldusi ning eelkõige viidet MiFIDi läbivaatamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust rahaturufondide kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust rahaturufondide kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 20. november 2012. aasta resolutsiooni varipanganduse kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. november 2012. aasta resolutsiooni varipanganduse kohta (3),

| — | võttes arvesse küsimusi nõukogule ja komisjonile finantsteenuste kohta: edusammude puudumine nõukogus ja komisjoni viivitused teatavate ettepanekute vastuvõtmisel (O-000063/2013 – B7-0208/2013 ja O-000065/2013 – B7-0209/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse küsimusi nõukogule ja komisjonile finantsteenuste kohta: edusammude puudumine nõukogus ja komisjoni viivitused teatavate ettepanekute vastuvõtmisel (O-000063/2013 – B7-0208/2013 ja O-000065/2013 – B7-0209/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et ELi majanduse taastumine nõuab stabiilset finantssektorit, mis pakub reaalmajandusele konkurentsivõimelist rahastamist; arvestades, et selle saavutamiseks on vaja viia lõpule pangandusliit, nagu on kokku leppinud ja kinnitanud erinevad ELi institutsioonid, kes kannavad vastutust meie majanduse selle võtmesektori eest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi majanduse taastumine nõuab stabiilset finantssektorit, mis pakub reaalmajandusele konkurentsivõimelist rahastamist; arvestades, et selle saavutamiseks on vaja viia lõpule pangandusliit, nagu on kokku leppinud ja kinnitanud erinevad ELi institutsioonid, kes kannavad vastutust meie majanduse selle võtmesektori eest;

| B. | arvestades, et komisjon võttis 12. juulil 2010 vastu ettepaneku hoiuste tagamise skeemide direktiivi läbivaatamise kohta ning pärast viljatuid läbirääkimisi nõukoguga hääletas Euroopa Parlament selle üle esimesel lugemisel 16. veebruaril 2012 (4); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon võttis 12. juulil 2010 vastu ettepaneku hoiuste tagamise skeemide direktiivi läbivaatamise kohta ning pärast viljatuid läbirääkimisi nõukoguga hääletas Euroopa Parlament selle üle esimesel lugemisel 16. veebruaril 2012 (4);

| C. | arvestades, et komisjon võttis 12. juulil 2010 vastu ettepaneku investeeringute tagamise skeemide direktiivi läbivaatamise kohta ning Euroopa Parlament hääletas selle üle esimesel lugemisel 5. juulil 2011 (5), arvestades nõukogu soovimatust võtta vastu üldist lähenemisviisi ja alustada läbirääkimisi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon võttis 12. juulil 2010 vastu ettepaneku investeeringute tagamise skeemide direktiivi läbivaatamise kohta ning Euroopa Parlament hääletas selle üle esimesel lugemisel 5. juulil 2011 (5), arvestades nõukogu soovimatust võtta vastu üldist lähenemisviisi ja alustada läbirääkimisi;

| D. | arvestades, et komisjon võttis 20. oktoobril 2011 vastu ettepanekud MiFIDi läbivaatamise kohta ning Euroopa Parlament käsitles neid kiiresti ja võttis muudatusettepanekud nende ettepanekute kohta vastu 26. oktoobril 2012 (6), kõigest üks aasta pärast ettepanekute esitamist; arvestades, et parlament on sestsaadik oodanud võimalust alustada nõukoguga läbirääkimisi, et võimaluse korral esimesel lugemisel kokkuleppele jõuda; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjon võttis 20. oktoobril 2011 vastu ettepanekud MiFIDi läbivaatamise kohta ning Euroopa Parlament käsitles neid kiiresti ja võttis muudatusettepanekud nende ettepanekute kohta vastu 26. oktoobril 2012 (6), kõigest üks aasta pärast ettepanekute esitamist; arvestades, et parlament on sestsaadik oodanud võimalust alustada nõukoguga läbirääkimisi, et võimaluse korral esimesel lugemisel kokkuleppele jõuda;

| E. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu märkis oma 1. ja 2. märtsi 2012. aasta kohtumise järeldustes, et kaasseadusandjad peaksid MiFIDi läbivaatamise ettepanekute osas kokku leppima hiljemalt 2012. aasta detsembris; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu märkis oma 1. ja 2. märtsi 2012. aasta kohtumise järeldustes, et kaasseadusandjad peaksid MiFIDi läbivaatamise ettepanekute osas kokku leppima hiljemalt 2012. aasta detsembris;

| F. | arvestades, et komisjon võttis 7. märtsil 2012 vastu ettepaneku väärtpaberite keskdepositooriumide kohta ning parlamendi majandus- ja rahanduskomisjon võttis oma raporti vastu 4. veebruaril 2013 (A7-0039/2013) ja on sestsaadik oodanud võimalust alustada nõukoguga läbirääkimisi, et võimaluse korral esimesel lugemisel kokkuleppele jõuda; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjon võttis 7. märtsil 2012 vastu ettepaneku väärtpaberite keskdepositooriumide kohta ning parlamendi majandus- ja rahanduskomisjon võttis oma raporti vastu 4. veebruaril 2013 (A7-0039/2013) ja on sestsaadik oodanud võimalust alustada nõukoguga läbirääkimisi, et võimaluse korral esimesel lugemisel kokkuleppele jõuda;

| G. | arvestades, et komisjoni ettepanek võtta vastu direktiiv väärtpabereid käsitlevate õigusaktide õiguskindluse kohta pidi algul vastu võetama 2010. aastal ning sisaldus seejärel komisjoni 2011. ja 2012. aasta õigusloome- ja tööprogrammis, kuid seda pole siiani vastu võetud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjoni ettepanek võtta vastu direktiiv väärtpabereid käsitlevate õigusaktide õiguskindluse kohta pidi algul vastu võetama 2010. aastal ning sisaldus seejärel komisjoni 2011. ja 2012. aasta õigusloome- ja tööprogrammis, kuid seda pole siiani vastu võetud;

| H. | arvestades, et direktiivis 2007/64/EÜ nõutakse, et komisjon esitaks hiljemalt 1. novembril 2012 aruande direktiivi rakendamise ja mõju kohta, millele on vajaduse korral lisatud ettepanek direktiivi muutmiseks; arvestades, et komisjon pole seni sellist raportit ega ettepanekut esitanud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et direktiivis 2007/64/EÜ nõutakse, et komisjon esitaks hiljemalt 1. novembril 2012 aruande direktiivi rakendamise ja mõju kohta, millele on vajaduse korral lisatud ettepanek direktiivi muutmiseks; arvestades, et komisjon pole seni sellist raportit ega ettepanekut esitanud;

| I. | arvestades, et Euroopa Parlament nõudis oma resolutsioonis varipanganduse kohta lisameetmete võtmist seoses rahaturufondidega, eelkõige selleks, et suurendada selliste fondide vastupidavust ja katta likviidsusriski, ning arvestades, et nende meetmete puhul tuleks arvesse võtta Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu varsti pärast seda resolutsiooni avaldatud soovitust, mis puudutab konstantse vara puhasväärtuse rahaturufondide lõpetamist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Parlament nõudis oma resolutsioonis varipanganduse kohta lisameetmete võtmist seoses rahaturufondidega, eelkõige selleks, et suurendada selliste fondide vastupidavust ja katta likviidsusriski, ning arvestades, et nende meetmete puhul tuleks arvesse võtta Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu varsti pärast seda resolutsiooni avaldatud soovitust, mis puudutab konstantse vara puhasväärtuse rahaturufondide lõpetamist;

| J. | arvestades, et direktiivi 2011/89/EÜ (7) artiklis 5 nõutakse, et komisjon vaataks täielikult läbi direktiivi 2002/87/EÜ (finantskonglomeraatide direktiiv) (8), käsitledes eelkõige selle direktiivi kohaldamisala, selle kohaldamise ulatust reguleerimata üksuste suhtes, kriteeriume laiematele mittefinantsgruppidele kuuluvate finantskonglomeraatide kindlaksmääramiseks, süsteemselt olulisi finantskonglomeraate ja kohustuslikke stressiteste, ning et komisjon saadaks oma aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 31. detsembril 2012 ja esitaks seejärel asjakohased õigusakti ettepanekud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et direktiivi 2011/89/EÜ (7) artiklis 5 nõutakse, et komisjon vaataks täielikult läbi direktiivi 2002/87/EÜ (finantskonglomeraatide direktiiv) (8), käsitledes eelkõige selle direktiivi kohaldamisala, selle kohaldamise ulatust reguleerimata üksuste suhtes, kriteeriume laiematele mittefinantsgruppidele kuuluvate finantskonglomeraatide kindlaksmääramiseks, süsteemselt olulisi finantskonglomeraate ja kohustuslikke stressiteste, ning et komisjon saadaks oma aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 31. detsembril 2012 ja esitaks seejärel asjakohased õigusakti ettepanekud;

| K. | arvestades, et komisjon esitas pärast seda läbivaatamist oma aruande 20. detsembril 2012 ning jõudis selles järeldusele, et ehkki konglomeraadi kindlaksmääramise kriteeriumid ning grupi tasandi nõuete täitmise eest vastutava emaettevõtte kindlaksmääramise kriteeriumid ja jõustamise tugevdamine selle ettevõtte suhtes on kõige olulisemad küsimused, mida võiks käsitleda finantskonglomeraatide direktiivi tulevasel läbivaatamisel, otsustas ta vastavasisulist õigusakti ettepanekut 2013. aastal mitte esitada; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjon esitas pärast seda läbivaatamist oma aruande 20. detsembril 2012 ning jõudis selles järeldusele, et ehkki konglomeraadi kindlaksmääramise kriteeriumid ning grupi tasandi nõuete täitmise eest vastutava emaettevõtte kindlaksmääramise kriteeriumid ja jõustamise tugevdamine selle ettevõtte suhtes on kõige olulisemad küsimused, mida võiks käsitleda finantskonglomeraatide direktiivi tulevasel läbivaatamisel, otsustas ta vastavasisulist õigusakti ettepanekut 2013. aastal mitte esitada;

| L. | arvestades, et komisjon võttis kohustuseks olukorda pidevalt jälgida, et määrata finantskonglomeraatide direktiivi läbivaatamise ettepanekute vastuvõtmiseks sobiv aeg, eriti seoses jätkuvate läbirääkimistega neljanda kapitalinõuete direktiivi ja ühtse järelevalvemehhanismi üle; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et komisjon võttis kohustuseks olukorda pidevalt jälgida, et määrata finantskonglomeraatide direktiivi läbivaatamise ettepanekute vastuvõtmiseks sobiv aeg, eriti seoses jätkuvate läbirääkimistega neljanda kapitalinõuete direktiivi ja ühtse järelevalvemehhanismi üle;

| M. | arvestades, et komisjon on mitu korda osutanud oma kavatsusele viia läbi põhjalik uuring nende meetmete tõhususe ja proportsionaalsuse kohta, mida on alates finantskriisi algusest finantsreguleerimise raamistikus vastu võetud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et komisjon on mitu korda osutanud oma kavatsusele viia läbi põhjalik uuring nende meetmete tõhususe ja proportsionaalsuse kohta, mida on alates finantskriisi algusest finantsreguleerimise raamistikus vastu võetud;

| 1. | tuletab meelde oma valmisolekut viia lõpule esimene lugemine vähemalt kõigi praegu menetluses olevate finantsteenuseid käsitlevate komisjoni ettepanekute puhul, enne kui parlamendi ametiaeg 2014. aasta kevadel lõpeb; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde oma valmisolekut viia lõpule esimene lugemine vähemalt kõigi praegu menetluses olevate finantsteenuseid käsitlevate komisjoni ettepanekute puhul, enne kui parlamendi ametiaeg 2014. aasta kevadel lõpeb;

| 2. | rõhutab, et liidu finantsturgude tõhususe ja vastupidavuse parandamiseks nii kiiresti kui võimalik tuleb komisjoni ettepanekud finantsteenuste kohta kiiresti vastu võtta, et vältida viivitusi asjaomaste õigusaktide jõustumisel; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et liidu finantsturgude tõhususe ja vastupidavuse parandamiseks nii kiiresti kui võimalik tuleb komisjoni ettepanekud finantsteenuste kohta kiiresti vastu võtta, et vältida viivitusi asjaomaste õigusaktide jõustumisel;

| 3. | rõhutab oma sügavat veendumust, et finantssektori stabiilsus ning kõikide finantssektori struktuurireformide edukus on Euroopa Liidu jätkusuutliku majanduskasvu ja tööhõive eeltingimus; |
| --- | --- |

3.

rõhutab oma sügavat veendumust, et finantssektori stabiilsus ning kõikide finantssektori struktuurireformide edukus on Euroopa Liidu jätkusuutliku majanduskasvu ja tööhõive eeltingimus;

| 4. | rõhutab, et parlament on selgelt näidanud oma tahet ja suutlikkust käsitleda komisjoni ettepanekuid finantsteenuste reguleerimise kohta kiiresti ja väga lühikese aja jooksul, nt ühtse järelevalvemehhanismi, Solventsus II ja MiFIDi läbivaatamise puhul; kavatseb kasutada samasugust konstruktiivset ja kiiret lähenemisviisi ka tulevaste komisjoni ettepanekute puhul; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et parlament on selgelt näidanud oma tahet ja suutlikkust käsitleda komisjoni ettepanekuid finantsteenuste reguleerimise kohta kiiresti ja väga lühikese aja jooksul, nt ühtse järelevalvemehhanismi, Solventsus II ja MiFIDi läbivaatamise puhul; kavatseb kasutada samasugust konstruktiivset ja kiiret lähenemisviisi ka tulevaste komisjoni ettepanekute puhul;

| 5. | nõuab, et komisjon kiirendaks oma tööd finantsteenuste valdkonna puuduvate õigusakti ettepanekute osas, mis ta on eelmistel aastatel välja kuulutanud; eelkõige palub, et komisjon võtaks võimalikult kiiresti vastu ettepaneku väärtpabereid käsitlevate õigusaktide direktiivi kohta, mida on nüüdseks enam kui kaks aastat edasi lükatud, ning esitaks võimalikult kiiresti makseteenuseid siseturul käsitleva direktiivi läbivaatamise ettepaneku; palub komisjonil võtta võimalikult kiiresti vastu ettepanek rahaturufondide kohta, võttes täielikult arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asjaomaseid soovitusi; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et komisjon kiirendaks oma tööd finantsteenuste valdkonna puuduvate õigusakti ettepanekute osas, mis ta on eelmistel aastatel välja kuulutanud; eelkõige palub, et komisjon võtaks võimalikult kiiresti vastu ettepaneku väärtpabereid käsitlevate õigusaktide direktiivi kohta, mida on nüüdseks enam kui kaks aastat edasi lükatud, ning esitaks võimalikult kiiresti makseteenuseid siseturul käsitleva direktiivi läbivaatamise ettepaneku; palub komisjonil võtta võimalikult kiiresti vastu ettepanek rahaturufondide kohta, võttes täielikult arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asjaomaseid soovitusi;

| 6. | on seisukohal, et nüüd, kui läbirääkimised neljanda kapitalinõuete direktiivi ja ühtse järelevalvemehhanismi üle on lõpule viidud, peaks komisjon esitama viivitamata ettepanekud 2002. aasta finantskonglomeraatide direktiivi täieliku läbivaatamise kohta; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et nüüd, kui läbirääkimised neljanda kapitalinõuete direktiivi ja ühtse järelevalvemehhanismi üle on lõpule viidud, peaks komisjon esitama viivitamata ettepanekud 2002. aasta finantskonglomeraatide direktiivi täieliku läbivaatamise kohta;

| 7. | tuletab meelde, et komisjon lubas enne mandaadi lõppu viia läbi kulude ja tulude analüüsi sisaldava uuringu pärast finantskriisi algust vastu võetud arvukate õigusaktide tõhususe ja proportsionaalsuse kohta; on seisukohal, et see uuring peaks olema terviklik mõjuhinnang kõikide ELi finantsturu reguleerimise õigusaktide kohta, mida liit on alates komisjoni mandaadi algusest kavandanud, otsustanud ja rakendanud; nõuab, et see protsess käivitataks võimalikult kiiresti; on seisukohal, et uuringus tuleks hinnata ka mõju, mida on avaldanud pangandusliidu lõpule viimata jätmine eri liikmesriikides, sh mõju valitsemissektori võlale; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et komisjon lubas enne mandaadi lõppu viia läbi kulude ja tulude analüüsi sisaldava uuringu pärast finantskriisi algust vastu võetud arvukate õigusaktide tõhususe ja proportsionaalsuse kohta; on seisukohal, et see uuring peaks olema terviklik mõjuhinnang kõikide ELi finantsturu reguleerimise õigusaktide kohta, mida liit on alates komisjoni mandaadi algusest kavandanud, otsustanud ja rakendanud; nõuab, et see protsess käivitataks võimalikult kiiresti; on seisukohal, et uuringus tuleks hinnata ka mõju, mida on avaldanud pangandusliidu lõpule viimata jätmine eri liikmesriikides, sh mõju valitsemissektori võlale;

| 8. | palub, et komisjon võtaks võimalikult kiiresti vastu eelkõige ettepanekud ühtse kriisilahendusmehhanismi loomise kohta ning järelmeetmed Liikaneni pankade struktuurireformi kõrgetasemelise eksperdirühma soovitustele; rõhutab, kui tähtis on, et kaasseadusandjad käsitleksid neid ettepanekuid kiiresti kaasotsustamismenetluse alusel, et asjaomased meetmed võiksid kiiresti jõustuda; |
| --- | --- |

8.

palub, et komisjon võtaks võimalikult kiiresti vastu eelkõige ettepanekud ühtse kriisilahendusmehhanismi loomise kohta ning järelmeetmed Liikaneni pankade struktuurireformi kõrgetasemelise eksperdirühma soovitustele; rõhutab, kui tähtis on, et kaasseadusandjad käsitleksid neid ettepanekuid kiiresti kaasotsustamismenetluse alusel, et asjaomased meetmed võiksid kiiresti jõustuda;

| 9. | palub, et komisjon peegeldaks oma iga-aastases majanduskasvu analüüsis finantsarenguid asjakohasemalt, nagu parlament oma 15. detsembri 2011. aasta (9) ja 18. aprilli 2013. aasta (10) resolutsioonides nõudis; |
| --- | --- |

9.

palub, et komisjon peegeldaks oma iga-aastases majanduskasvu analüüsis finantsarenguid asjakohasemalt, nagu parlament oma 15. detsembri 2011. aasta (9) ja 18. aprilli 2013. aasta (10) resolutsioonides nõudis;

| 10. | nõuab, et nõukogu avaks taas läbirääkimised hoiuste tagamise skeemide üle, sest see on väga oluline ja otseselt Euroopa Liidu kodanike huve puudutav küsimus, mis mõjutab usaldust finantssüsteemi vastu ja selle stabiilsust; märgib, et hiljutine Küprose kriis kinnitas selle ettepaneku kiire vastuvõtmise vajadust; tuletab meelde, et pärast seda, kui on tööle hakanud tõhus maksevõime taastamise raamistik ja tõhus ühtne järelevalvemehhanism, võiks lõppeesmärgiks olla ühtne Euroopa hoiuste tagamise fond koos toimivate hoiuste tagamise skeemidega, mis on asjakohaselt rahastatud ja mis suurendavad seega usaldusväärsust ja investorite usaldust; rõhutab nende tähtsust pangandusliidu nõuetekohaseks loomiseks ning stabiilsete finantsturgude üldeesmärgi saavutamiseks; on seisukohal, et hoiuste tagamise skeemi ettepanek tuleks vastu võtta paralleelselt direktiiviga, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute maksevõime taastamise ja kriisilahenduse raamistik; |
| --- | --- |

10.

nõuab, et nõukogu avaks taas läbirääkimised hoiuste tagamise skeemide üle, sest see on väga oluline ja otseselt Euroopa Liidu kodanike huve puudutav küsimus, mis mõjutab usaldust finantssüsteemi vastu ja selle stabiilsust; märgib, et hiljutine Küprose kriis kinnitas selle ettepaneku kiire vastuvõtmise vajadust; tuletab meelde, et pärast seda, kui on tööle hakanud tõhus maksevõime taastamise raamistik ja tõhus ühtne järelevalvemehhanism, võiks lõppeesmärgiks olla ühtne Euroopa hoiuste tagamise fond koos toimivate hoiuste tagamise skeemidega, mis on asjakohaselt rahastatud ja mis suurendavad seega usaldusväärsust ja investorite usaldust; rõhutab nende tähtsust pangandusliidu nõuetekohaseks loomiseks ning stabiilsete finantsturgude üldeesmärgi saavutamiseks; on seisukohal, et hoiuste tagamise skeemi ettepanek tuleks vastu võtta paralleelselt direktiiviga, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute maksevõime taastamise ja kriisilahenduse raamistik;

| 11. | peab kahetsusväärseks, et nõukogul ja liikmesriikidel puudub suutlikkus ja tahe saavutada kokkulepped, mida on vaja, et rakendada avalikke kohustusi, mis peavad tooma kaasa pangandusliidu lõpuleviimise; |
| --- | --- |

11.

peab kahetsusväärseks, et nõukogul ja liikmesriikidel puudub suutlikkus ja tahe saavutada kokkulepped, mida on vaja, et rakendada avalikke kohustusi, mis peavad tooma kaasa pangandusliidu lõpuleviimise;

| 12. | palub, et nõukogu võtaks võimalikult kiiresti vastu seisukoha investeeringute tagamise skeemide direktiivi kohta, et oleks võimalik alustada läbirääkimisi küsimuse üle, mis mõjutab otseselt liidu kodanikke, kuna selle eesmärk on suurendada erainvestorite kaitset; |
| --- | --- |

12.

palub, et nõukogu võtaks võimalikult kiiresti vastu seisukoha investeeringute tagamise skeemide direktiivi kohta, et oleks võimalik alustada läbirääkimisi küsimuse üle, mis mõjutab otseselt liidu kodanikke, kuna selle eesmärk on suurendada erainvestorite kaitset;

| 13. | tuletab meelde G20 võetud kohustust, et 2012. aasta lõpuks tuleks kõikide standardsete börsiväliste tuletislepingutega võimaluse korral kaubelda börsidel või elektroonilistel kauplemisplatvormidel ning arveldada läbi keskse vastaspoole; nõuab seetõttu tungivalt, et nõukogu kasutaks parlamendi praeguse ametiaja allesjäänud aega, et viia lõpule töö MiFIDi läbivaatamisel, et komisjoni ettepanekud oleks võimalik vastu võtta enne Euroopa Parlamendi valimisi 2014. aasta mais; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde G20 võetud kohustust, et 2012. aasta lõpuks tuleks kõikide standardsete börsiväliste tuletislepingutega võimaluse korral kaubelda börsidel või elektroonilistel kauplemisplatvormidel ning arveldada läbi keskse vastaspoole; nõuab seetõttu tungivalt, et nõukogu kasutaks parlamendi praeguse ametiaja allesjäänud aega, et viia lõpule töö MiFIDi läbivaatamisel, et komisjoni ettepanekud oleks võimalik vastu võtta enne Euroopa Parlamendi valimisi 2014. aasta mais;

| 14. | palub, et nõukogu jätkaks tööd väärtpaberite keskdepositooriumide määruse kallal, et läbirääkimised parlamendi ja komisjoniga võiksid alata kiiresti ning määruse saaks rakendada enne teenuse TARGET2-Securities kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

14.

palub, et nõukogu jätkaks tööd väärtpaberite keskdepositooriumide määruse kallal, et läbirääkimised parlamendi ja komisjoniga võiksid alata kiiresti ning määruse saaks rakendada enne teenuse TARGET2-Securities kasutuselevõttu;

| 15. | palub nõukogul asuda kiiresti parlamendiga läbirääkimisi pidama lisaks MiFIDi läbivaatamisele ka teiste tarbijate ja investorite huve kaitsvate ettepanekute üle, mille üle parlamendi pädev komisjon on hääletanud või peagi hääletab, nt eurofondide viies direktiiv ja teine kindlustusvahendusdirektiiv; |
| --- | --- |

15.

palub nõukogul asuda kiiresti parlamendiga läbirääkimisi pidama lisaks MiFIDi läbivaatamisele ka teiste tarbijate ja investorite huve kaitsvate ettepanekute üle, mille üle parlamendi pädev komisjon on hääletanud või peagi hääletab, nt eurofondide viies direktiiv ja teine kindlustusvahendusdirektiiv;

| 16. | palub nõukogul võtta võimalikult kiiresti seisukoht komisjoni ettepaneku kohta võtta vastu direktiiv, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute maksevõime taastamise ja kriisilahenduse raamistik, sest see on väga vajalik instrument, mis piirab ELi maksumaksjate riske seoses pankade maksejõuetusega; |
| --- | --- |

16.

palub nõukogul võtta võimalikult kiiresti seisukoht komisjoni ettepaneku kohta võtta vastu direktiiv, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute maksevõime taastamise ja kriisilahenduse raamistik, sest see on väga vajalik instrument, mis piirab ELi maksumaksjate riske seoses pankade maksejõuetusega;

| 17. | palub nõukogul tagada, et ta on valmis kiiresti lõpule viima läbirääkimised parlamendiga Omnibus II/Solventsus II üle, niipea kui on olemas Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve mõjuhinnang pikaajalisi tagatisi käsitlevate sätete kohta, mida eelnevalt kolmepoolsetel kõnelustel arutati; nõuab, et ettepanekud turu kuritarvitamise direktiivi ja määruse kohta kiiresti vastu võetaks; |
| --- | --- |

17.

palub nõukogul tagada, et ta on valmis kiiresti lõpule viima läbirääkimised parlamendiga Omnibus II/Solventsus II üle, niipea kui on olemas Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve mõjuhinnang pikaajalisi tagatisi käsitlevate sätete kohta, mida eelnevalt kolmepoolsetel kõnelustel arutati; nõuab, et ettepanekud turu kuritarvitamise direktiivi ja määruse kohta kiiresti vastu võetaks;

| 18. | nõuab, et komisjon esitaks ettepanekud kindlustustagatiste skeemide ning muude finantsinstitutsioonide kui pankade maksevõime taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta (sh raamistiku kohta, mida kohaldatakse vähemalt suuremate piiriüleste kindlustusgruppide suhtes ja selliste kindlustusgruppide suhtes, mis osalevad märkimisväärselt ebatraditsioonilistes ja kindlustusega mitte seotud tegevustes) piisavalt kiiresti, et parlament jõuaks neid praeguse ametiaja jooksul arutada; |
| --- | --- |

18.

nõuab, et komisjon esitaks ettepanekud kindlustustagatiste skeemide ning muude finantsinstitutsioonide kui pankade maksevõime taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta (sh raamistiku kohta, mida kohaldatakse vähemalt suuremate piiriüleste kindlustusgruppide suhtes ja selliste kindlustusgruppide suhtes, mis osalevad märkimisväärselt ebatraditsioonilistes ja kindlustusega mitte seotud tegevustes) piisavalt kiiresti, et parlament jõuaks neid praeguse ametiaja jooksul arutada;

| 19. | palub nõukogul selgitada, milliste kriteeriumide alusel tehti otsused ettepanekute käsitlemist jätkata või mitte jätkata, ning selgitada, kuidas on eri menetluste vastastikust sõltuvust arvesse võetud; |
| --- | --- |

19.

palub nõukogul selgitada, milliste kriteeriumide alusel tehti otsused ettepanekute käsitlemist jätkata või mitte jätkata, ning selgitada, kuidas on eri menetluste vastastikust sõltuvust arvesse võetud;

| 20. | palub nõukogul selgitada ja täpsustada, kuidas ta kavatseb koondada vajalikud ressursid ning parandada eesistujariigi vahetuse sujuvust ja tõhusust; |
| --- | --- |

20.

palub nõukogul selgitada ja täpsustada, kuidas ta kavatseb koondada vajalikud ressursid ning parandada eesistujariigi vahetuse sujuvust ja tõhusust;

| 21. | palub nõukogul – võttes arvesse edusammude puudumist nõukogu töörühmades – võtta poliitiline vastutus ning võtta vastu seisukohad kvalifitseeritud häälteenamusega, nagu on sätestatud aluslepingutes; |
| --- | --- |

21.

palub nõukogul – võttes arvesse edusammude puudumist nõukogu töörühmades – võtta poliitiline vastutus ning võtta vastu seisukohad kvalifitseeritud häälteenamusega, nagu on sätestatud aluslepingutes;

| 22. | rõhutab, et kaasseadusandjatel on kohustus astuda kõik vajalikud sammud, et käsitlemisel olevad ettepanekud võetaks vastu võimalikult kiiresti ning vajaduse ja võimaluse korral enne parlamendi praeguse ametiaja lõppu; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et kaasseadusandjatel on kohustus astuda kõik vajalikud sammud, et käsitlemisel olevad ettepanekud võetaks vastu võimalikult kiiresti ning vajaduse ja võimaluse korral enne parlamendi praeguse ametiaja lõppu;

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

23.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 319, 5.12.2007, lk 1.

(2)  ELT C 146, 25.5.2013, lk 1.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0427.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0049.

(5)  ELT C 33 E, 5.2.2013, lk 328.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0406 ja P7_TA(2012)0407.

(7)  ELT L 326, 8.12.2011, lk 113.

(8)  ELT L 35, 11.2.2003, lk 1.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0583.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0188.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/117 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/117

---

P7_TA(2013)0277

Olukord Türgis

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon olukorra kohta Türgis (2013/2664(RSP))

(2016/C 065/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 18. aprilli 2013. aasta resolutsiooni Türgi 2012. aasta eduaruande kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 18. aprilli 2013. aasta resolutsiooni Türgi 2012. aasta eduaruande kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse Türgiga peetavate läbirääkimiste raamistikku, mis võeti vastu 3. oktoobril 2005. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Türgiga peetavate läbirääkimiste raamistikku, mis võeti vastu 3. oktoobril 2005. aastal,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsust 2008/157/EÜ, millega sätestatakse Türgi Vabariigiga loodud ühinemispartnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused (2) („ühinemispartnerlus”), ning nõukogu varasemaid 2001., 2003. ja 2006. aasta otsuseid ühinemispartnerluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsust 2008/157/EÜ, millega sätestatakse Türgi Vabariigiga loodud ühinemispartnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused (2) („ühinemispartnerlus”), ning nõukogu varasemaid 2001., 2003. ja 2006. aasta otsuseid ühinemispartnerluse kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et reede, 31. mai 2013. aasta varahommikul püüdis Türgi politsei ülemäärast vägivalda kasutades ajada laiali meeleavaldajaid, kes olid juba nädalaid Taksimi väljakul protestinud uusehituse tarvis kavandatava puude langetamise vastu Istanbuli Gezi pargis; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et reede, 31. mai 2013. aasta varahommikul püüdis Türgi politsei ülemäärast vägivalda kasutades ajada laiali meeleavaldajaid, kes olid juba nädalaid Taksimi väljakul protestinud uusehituse tarvis kavandatava puude langetamise vastu Istanbuli Gezi pargis;

| B. | arvestades, et politsei jõuline sekkumine tõi kaasa kokkupõrked meeleavaldajatega ning rahutused on kiiresti levinud Türgi teistesse linnadesse, ning arvestades, et nende kokkupõrgete tõttu on hukkunud neli inimest ja vigastada saanud enam kui tuhat inimest ning aset on leidnud massilised vahistamised ja tõsist kahju on tekitatud era- ja riigiomandile; arvestades, et pisargaasi kasutati ulatuslikult ning kanistreid lasti otse protestijate pihta, mis tekitas tõsiseid vigastusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et politsei jõuline sekkumine tõi kaasa kokkupõrked meeleavaldajatega ning rahutused on kiiresti levinud Türgi teistesse linnadesse, ning arvestades, et nende kokkupõrgete tõttu on hukkunud neli inimest ja vigastada saanud enam kui tuhat inimest ning aset on leidnud massilised vahistamised ja tõsist kahju on tekitatud era- ja riigiomandile; arvestades, et pisargaasi kasutati ulatuslikult ning kanistreid lasti otse protestijate pihta, mis tekitas tõsiseid vigastusi;

| C. | arvestades, et meeleavaldused on leidnud toetajaid Türgi ühiskonna eri kihtidest; arvestades, et mehed ja naised on meelavaldustes osalenud võrdsel määral; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et meeleavaldused on leidnud toetajaid Türgi ühiskonna eri kihtidest; arvestades, et mehed ja naised on meelavaldustes osalenud võrdsel määral;

| D. | arvestades, et Türgi valitsuse avaldatud karm hukkamõist on avaldanud pigem vastupidist mõju; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Türgi valitsuse avaldatud karm hukkamõist on avaldanud pigem vastupidist mõju;

| E. | arvestades, et Türgi põhiseaduse artiklis 34 tagatakse õigus luba taotlemata korraldada rahumeelseid ja relvastamata miitinguid ja meeleavaldusi; arvestades, et artiklis 26 tagatakse sõnavabadus ning artiklites 27 ja 28 tagatakse sõnavabadus ning mõtete takistamatu levitamine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Türgi põhiseaduse artiklis 34 tagatakse õigus luba taotlemata korraldada rahumeelseid ja relvastamata miitinguid ja meeleavaldusi; arvestades, et artiklis 26 tagatakse sõnavabadus ning artiklites 27 ja 28 tagatakse sõnavabadus ning mõtete takistamatu levitamine;

| F. | arvestades, et meeleavaldused on samuti seotud sellega, et osa Türgi ühiskonnast tunneb muret hiljutiste otsuste ja õigusaktide pärast sellistel teemadel nagu alkoholimüügi piirangud ja haridusreform; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et meeleavaldused on samuti seotud sellega, et osa Türgi ühiskonnast tunneb muret hiljutiste otsuste ja õigusaktide pärast sellistel teemadel nagu alkoholimüügi piirangud ja haridusreform;

| G. | arvestades, et protestijad avaldavad üha rohkem rahulolematust vähemuse arvamuse tajutava mittearvestamisega, autoritaarse valitsemisstiiliga ning õigusriikluse ja hea valitsemistava ning õiglase kohtumõistmise ja nõuetekohase kohtumenetluse puudumisega Türgis; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et protestijad avaldavad üha rohkem rahulolematust vähemuse arvamuse tajutava mittearvestamisega, autoritaarse valitsemisstiiliga ning õigusriikluse ja hea valitsemistava ning õiglase kohtumõistmise ja nõuetekohase kohtumenetluse puudumisega Türgis;

| H. | arvestades, et Türgi peavoolumeedia on meeleavaldustest vaikinud ning Twitteri kasutajaid on vahistatud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Türgi peavoolumeedia on meeleavaldustest vaikinud ning Twitteri kasutajaid on vahistatud;

| I. | arvestades, et Türgi kui ELiga ühinemise kandidaatriik on kohustunud austama ja edendama demokraatiat ning tugevdama demokraatlikke õigusi ning inimõigusi ja -vabadusi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Türgi kui ELiga ühinemise kandidaatriik on kohustunud austama ja edendama demokraatiat ning tugevdama demokraatlikke õigusi ning inimõigusi ja -vabadusi;

| J. | arvestades, et volinik Füle ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident Catherine Ashton on nimetatud sündmustele reageerinud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et volinik Füle ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident Catherine Ashton on nimetatud sündmustele reageerinud;

| K. | arvestades, et kogunemisvabadus, sõnavabadus (sh sotsiaalmeedias nii internetis kui väljaspool seda) ja ajakirjandusvabadus on ELi aluspõhimõtted; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kogunemisvabadus, sõnavabadus (sh sotsiaalmeedias nii internetis kui väljaspool seda) ja ajakirjandusvabadus on ELi aluspõhimõtted;

| 1. | avaldab siirast kaastunnet hukkunud meeleavaldajate ja politseiniku perekondadele ning soovib arvukatele vigastatutele kiiret paranemist; |
| --- | --- |

1.

avaldab siirast kaastunnet hukkunud meeleavaldajate ja politseiniku perekondadele ning soovib arvukatele vigastatutele kiiret paranemist;

| 2. | väljendab sügavat muret seoses Türgi politsei ebaproportsionaalse ja ülemäärase jõukasutusega reageeringuna rahumeelsetele ja õiguspärastele meeleavaldustele Istanbuli Gezi pargis ning kutsub Türgi ametivõime üles politsei vägivalda põhjalikult uurima, süüdlasi vastutusele võtma ja kannatada saanutele hüvitist pakkuma; hoiatab Türgi valitsust rahumeelsete protestijate vastu karmide meetmete võtmise eest ning nõuab tungivalt, et peaminister asuks ühendavale ja lepitavale positsioonile, et vältida vägivalla edasist eskaleerumist; |
| --- | --- |

2.

väljendab sügavat muret seoses Türgi politsei ebaproportsionaalse ja ülemäärase jõukasutusega reageeringuna rahumeelsetele ja õiguspärastele meeleavaldustele Istanbuli Gezi pargis ning kutsub Türgi ametivõime üles politsei vägivalda põhjalikult uurima, süüdlasi vastutusele võtma ja kannatada saanutele hüvitist pakkuma; hoiatab Türgi valitsust rahumeelsete protestijate vastu karmide meetmete võtmise eest ning nõuab tungivalt, et peaminister asuks ühendavale ja lepitavale positsioonile, et vältida vägivalla edasist eskaleerumist;

| 3. | taunib asjaolu, et vaatamata Türgi ametivõimude avaldusele, mille kohaselt nad pidid korraldama kõnelusi mõne protestiliidriga, jätkub politsei vägivald Taksimi väljakul ja selle ümbruses, mis vähendab valitsuse ja meeleavaldajate vaheliste kõneluste väljavaateid; |
| --- | --- |

3.

taunib asjaolu, et vaatamata Türgi ametivõimude avaldusele, mille kohaselt nad pidid korraldama kõnelusi mõne protestiliidriga, jätkub politsei vägivald Taksimi väljakul ja selle ümbruses, mis vähendab valitsuse ja meeleavaldajate vaheliste kõneluste väljavaateid;

| 4. | palub Türgi ametivõimudel tagada kõigi kodanike sõnavabaduse õigus, õigus rahumeelselt koguneda ja meelt avaldada, ning neid õigusi austada; nõuab, et kõik vahi alla võetud ja praegu kinni peetavad rahumeelsed meeleavaldajad viivitamata vabastataks; nõuab, et kõikidel kinnipeetavatel oleks takistamatu ligipääs vabalt valitud advokaatidele; soovib teavet kinnipeetute ja vigastatute täpse arvu kohta; |
| --- | --- |

4.

palub Türgi ametivõimudel tagada kõigi kodanike sõnavabaduse õigus, õigus rahumeelselt koguneda ja meelt avaldada, ning neid õigusi austada; nõuab, et kõik vahi alla võetud ja praegu kinni peetavad rahumeelsed meeleavaldajad viivitamata vabastataks; nõuab, et kõikidel kinnipeetavatel oleks takistamatu ligipääs vabalt valitud advokaatidele; soovib teavet kinnipeetute ja vigastatute täpse arvu kohta;

| 5. | mõistab hukka Türgi valitsuse ja peaminister Erdoğani reageeringu, kuna nende soovimatus võtta lepitusmeetmeid, vabandada või mõista Türgi elanikkonna ühe osa reaktsioone on üksnes süvendanud polariseerumist; |
| --- | --- |

5.

mõistab hukka Türgi valitsuse ja peaminister Erdoğani reageeringu, kuna nende soovimatus võtta lepitusmeetmeid, vabandada või mõista Türgi elanikkonna ühe osa reaktsioone on üksnes süvendanud polariseerumist;

| 6. | kiidab heaks president Güli mõõduka reageeringu ja asepeaminister Arinçi vabandused vigastada saanud meeleavaldajatele ning nende dialoogi Taksimi meeleavaldajate ja poliitilise opositsiooni esindajatega, et pingeid hajutada; rõhutab Türgi valitsuse ja rahumeelsete meeleavaldajate vahelise dialoogi tähtsust; |
| --- | --- |

6.

kiidab heaks president Güli mõõduka reageeringu ja asepeaminister Arinçi vabandused vigastada saanud meeleavaldajatele ning nende dialoogi Taksimi meeleavaldajate ja poliitilise opositsiooni esindajatega, et pingeid hajutada; rõhutab Türgi valitsuse ja rahumeelsete meeleavaldajate vahelise dialoogi tähtsust;

| 7. | tuletab Türgile meelde, et kaasavas pluralistlikus demokraatias peaksid kõik kodanikud tundma end esindatuna ning et enamuse kohustuseks on kaasata opositsioon ja kodanikuühiskond otsustamisprotsessi; tuletab opositsiooniparteidele samuti meelde nende kohustust anda oma panus, et luua demokraatlik poliitiline kultuur, kus austatakse erinevaid vaateid ja arvamusi; |
| --- | --- |

7.

tuletab Türgile meelde, et kaasavas pluralistlikus demokraatias peaksid kõik kodanikud tundma end esindatuna ning et enamuse kohustuseks on kaasata opositsioon ja kodanikuühiskond otsustamisprotsessi; tuletab opositsiooniparteidele samuti meelde nende kohustust anda oma panus, et luua demokraatlik poliitiline kultuur, kus austatakse erinevaid vaateid ja arvamusi;

| 8. | väljendab muret selle pärast, et vastasseis parteide vahel püsib ning valitsus ja opositsioon ei ole valmis töötama põhiliste reformide läbiviimiseks vajaliku konsensuse saavutamiseks; nõuab tungivalt, et kõik poliitilised osapooled, valitsus ja opositsioon teeksid koostööd, et edendada poliitilist pluralismi riiklikes institutsioonides ning soodustada riigi ja ühiskonna moderniseerimist ja demokratiseerimist; |
| --- | --- |

8.

väljendab muret selle pärast, et vastasseis parteide vahel püsib ning valitsus ja opositsioon ei ole valmis töötama põhiliste reformide läbiviimiseks vajaliku konsensuse saavutamiseks; nõuab tungivalt, et kõik poliitilised osapooled, valitsus ja opositsioon teeksid koostööd, et edendada poliitilist pluralismi riiklikes institutsioonides ning soodustada riigi ja ühiskonna moderniseerimist ja demokratiseerimist;

| 9. | juhib tähelepanu sellele, et moodsa demokraatliku riigi juhtimises on otsustava tähtsusega kontrolli ja tasakaalustussüsteem, mis tuleks kajastada jätkuvas põhiseaduslikus protsessis ning mis peab põhinema võimude lahususe põhimõttel ning täidesaatva, seadusandliku ja kohtuvõimu tasakaalustatuse põhimõttel, inimõiguste ja põhivabaduste, eriti sõna- ja ajakirjandusvabaduse järgimisel ning poliitilise osaluse kultuuril, mis tõeliselt kajastab demokraatliku ühiskonna pluralismi; on arvamusel, et iseenesest annab rahumeelsete ja õiguspäraste protestide korraldamine tunnistust Türgi kodanikuühiskonna elujõust; tuletab Türgile meelde, kui oluline on jätkata jõupingutusi, et parandada veelgi demokraatlikke institutsioone, õigusriiklust ning põhivabaduste järgimist; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu sellele, et moodsa demokraatliku riigi juhtimises on otsustava tähtsusega kontrolli ja tasakaalustussüsteem, mis tuleks kajastada jätkuvas põhiseaduslikus protsessis ning mis peab põhinema võimude lahususe põhimõttel ning täidesaatva, seadusandliku ja kohtuvõimu tasakaalustatuse põhimõttel, inimõiguste ja põhivabaduste, eriti sõna- ja ajakirjandusvabaduse järgimisel ning poliitilise osaluse kultuuril, mis tõeliselt kajastab demokraatliku ühiskonna pluralismi; on arvamusel, et iseenesest annab rahumeelsete ja õiguspäraste protestide korraldamine tunnistust Türgi kodanikuühiskonna elujõust; tuletab Türgile meelde, kui oluline on jätkata jõupingutusi, et parandada veelgi demokraatlikke institutsioone, õigusriiklust ning põhivabaduste järgimist;

| 10. | toonitab, et korrakaitsejõud ja kohtuametnikud vajavad nii formaalse hariduse raames kui ka aktiivse karjääri jooksul jätkuvat intensiivset koolitust Istanbuli protokolli (piinamise ja halvasti kohtlemise vastane rahvusvaheliste juhendite kogum) rakendamise kohta ning üksikisikute õiguste ja vabaduste ülimuslikkuse kohta; |
| --- | --- |

10.

toonitab, et korrakaitsejõud ja kohtuametnikud vajavad nii formaalse hariduse raames kui ka aktiivse karjääri jooksul jätkuvat intensiivset koolitust Istanbuli protokolli (piinamise ja halvasti kohtlemise vastane rahvusvaheliste juhendite kogum) rakendamise kohta ning üksikisikute õiguste ja vabaduste ülimuslikkuse kohta;

| 11. | nõuab tungivalt, et Türgi kohaliku ja riigi tasandi ametiasutused alustaksid üldsusega konsulteerimist kõigi linna ja piirkonna arenduskavade puhul; tuletab meelde vajadust tasakaalustada majanduskasvu sotsiaalsete, keskkonnaalaste ning kultuuri ja ajalooga seotud aspektidega; nõuab, et eranditult kõikide asjaomaste Türgi projektide puhul teostataks keskkonnamõju hinnang; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et Türgi kohaliku ja riigi tasandi ametiasutused alustaksid üldsusega konsulteerimist kõigi linna ja piirkonna arenduskavade puhul; tuletab meelde vajadust tasakaalustada majanduskasvu sotsiaalsete, keskkonnaalaste ning kultuuri ja ajalooga seotud aspektidega; nõuab, et eranditult kõikide asjaomaste Türgi projektide puhul teostataks keskkonnamõju hinnang;

| 12. | täheldab, et enneolematu protestide laine kajastab samuti Türgi ühiskonna kasvavat rahulolematust elustiili reguleerimisega; kordab, et demokraatliku riigikorra valitsused peavad edendama sallivust ning tagama usu- ja veendumusvabaduse kõigile kodanikele; kutsub valitsust üles austama Türgi ühiskonna pluralismi ja rikkalikust ning kaitsma ilmalikku eluviisi; |
| --- | --- |

12.

täheldab, et enneolematu protestide laine kajastab samuti Türgi ühiskonna kasvavat rahulolematust elustiili reguleerimisega; kordab, et demokraatliku riigikorra valitsused peavad edendama sallivust ning tagama usu- ja veendumusvabaduse kõigile kodanikele; kutsub valitsust üles austama Türgi ühiskonna pluralismi ja rikkalikust ning kaitsma ilmalikku eluviisi;

| 13. | hoiatab, et politseihaarangud kahjustavad Türgi kui lõunanaabruses demokraatliku muutuse eest seisja piirkondliku rolli usaldatavust; |
| --- | --- |

13.

hoiatab, et politseihaarangud kahjustavad Türgi kui lõunanaabruses demokraatliku muutuse eest seisja piirkondliku rolli usaldatavust;

| 14. | tuletab meelde, et sõnavabadus ja meediapluralism on Euroopa väärtuste tuum ning et tõeliselt demokraatlik, vaba ja pluralistlik ühiskond vajab tegelikku sõnavabadust; tuletab meelde, et sõnavabadus ei kehti üksnes heakskiitu pälviva või ohutuks peetava teabe ja ideede kohta, vaid Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni kohaselt ka selliste ideede kohta, mis riiki või mõnd rahvakihti solvavad, šokeerivad või häirivad; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et sõnavabadus ja meediapluralism on Euroopa väärtuste tuum ning et tõeliselt demokraatlik, vaba ja pluralistlik ühiskond vajab tegelikku sõnavabadust; tuletab meelde, et sõnavabadus ei kehti üksnes heakskiitu pälviva või ohutuks peetava teabe ja ideede kohta, vaid Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni kohaselt ka selliste ideede kohta, mis riiki või mõnd rahvakihti solvavad, šokeerivad või häirivad;

| 15. | väljendab muret ajakirjandusvabaduse olukorra halvenemise ja mõningate tsensuurimeetmete ning suureneva enesetsensuuri pärast Türgi meedias, sealhulgas internetis; kutsub Türgi valitsust üles järgima ajakirjandusvabaduse põhimõtteid; rõhutab, et sõltumatu ajakirjandus on demokraatlikus ühiskonnas ülioluline, ning juhib eelöeldut arvestades tähelepanu kohtusüsteemi tähtsale rollile ajakirjandusvabaduse kaitsmisel ja suurendamisel, millega tagatakse avalik ruum vabaks ja kaasavaks aruteluks; tunneb muret asjaolu pärast, et vanglates viibib palju ajakirjanikke ja nende üle peetakse arvukaid kohtuprotsesse; nõuab sotsiaalmeedia aktivistide vabastamist; peab äärmiselt kahetsusväärseks raadio- ja televisiooni ülemnõukogu (RTUK) otsust karistada telekanaleid, mis kajastasid algusest peale Gezi pargi sündmuseid, „laste ja noorte füüsilise, moraalse ja vaimse arengu kahjustamise eest”; |
| --- | --- |

15.

väljendab muret ajakirjandusvabaduse olukorra halvenemise ja mõningate tsensuurimeetmete ning suureneva enesetsensuuri pärast Türgi meedias, sealhulgas internetis; kutsub Türgi valitsust üles järgima ajakirjandusvabaduse põhimõtteid; rõhutab, et sõltumatu ajakirjandus on demokraatlikus ühiskonnas ülioluline, ning juhib eelöeldut arvestades tähelepanu kohtusüsteemi tähtsale rollile ajakirjandusvabaduse kaitsmisel ja suurendamisel, millega tagatakse avalik ruum vabaks ja kaasavaks aruteluks; tunneb muret asjaolu pärast, et vanglates viibib palju ajakirjanikke ja nende üle peetakse arvukaid kohtuprotsesse; nõuab sotsiaalmeedia aktivistide vabastamist; peab äärmiselt kahetsusväärseks raadio- ja televisiooni ülemnõukogu (RTUK) otsust karistada telekanaleid, mis kajastasid algusest peale Gezi pargi sündmuseid, „laste ja noorte füüsilise, moraalse ja vaimse arengu kahjustamise eest”;

| 16. | väljendab veel kord oma muret seoses asjaoluga, et enamik meediast on koondunud ja kuulub suurtele konglomeraatidele, millel on ulatuslikud ärihuvid; kordab oma üleskutset võtta vastu uus meediaseadus, mis muu hulgas käsitleks ka sõltumatuse, omandi ja haldusjärelevalve küsimusi; |
| --- | --- |

16.

väljendab veel kord oma muret seoses asjaoluga, et enamik meediast on koondunud ja kuulub suurtele konglomeraatidele, millel on ulatuslikud ärihuvid; kordab oma üleskutset võtta vastu uus meediaseadus, mis muu hulgas käsitleks ka sõltumatuse, omandi ja haldusjärelevalve küsimusi;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa Nõukogu peasekretärile, Euroopa Inimõiguste Kohtu presidendile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Türgi Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa Nõukogu peasekretärile, Euroopa Inimõiguste Kohtu presidendile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Türgi Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0184.

(2)  ELT L 51, 26.2.2008, lk 4.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/120 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/120

---

P7_TA(2013)0280

Laiem Atlandi-ülene partnerlus

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon ELi rolli kohta laiema Atlandi-ülese partnerluse edendamisel (2012/2287(INI))

(2016/C 065/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Atlandi-üleste suhete kohta, eriti 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni ELi ja USA suhete parandamise kohta Atlandi-ülese partnerluslepingu raames (1), oma 26. märtsi 2009. aasta resolutsiooni Atlandi-üleste suhete olukorra kohta pärast valimisi Ameerika Ühendriikides (2) ning oma 17. novembri 2011. aasta resolutsiooni ELi ja USA 28. novembri 2011. aasta tippkohtumise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Atlandi-üleste suhete kohta, eriti 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni ELi ja USA suhete parandamise kohta Atlandi-ülese partnerluslepingu raames (1), oma 26. märtsi 2009. aasta resolutsiooni Atlandi-üleste suhete olukorra kohta pärast valimisi Ameerika Ühendriikides (2) ning oma 17. novembri 2011. aasta resolutsiooni ELi ja USA 28. novembri 2011. aasta tippkohtumise kohta (3),

| — | võttes arvesse 28. novembril 2011. aastal USA pealinnas Washingtonis toimunud ELi ja USA tippkohtumise tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembril 2011. aastal USA pealinnas Washingtonis toimunud ELi ja USA tippkohtumise tulemusi,

| — | võttes arvesse õigusloojate Atlandi-ülese dialoogi 2011. aasta detsembris Jacksonville'is toimunud 71. kohtumise, 2012. aasta juunis Kopenhaagenis ja Strasbourgis toimunud 72. kohtumise ja 2012. aasta novembris USA pealinnas Washingtonis toimunud 73. kohtumise ühisdeklaratsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õigusloojate Atlandi-ülese dialoogi 2011. aasta detsembris Jacksonville'is toimunud 71. kohtumise, 2012. aasta juunis Kopenhaagenis ja Strasbourgis toimunud 72. kohtumise ja 2012. aasta novembris USA pealinnas Washingtonis toimunud 73. kohtumise ühisdeklaratsioone,

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni kaubandus- ja majandussuhete kohta Ameerika Ühendriikidega (4), milles toetati mõtet alustada läbirääkimisi kõikehõlmava majanduslepingu sõlmimiseks, ja oma 23. mai 2013. aasta resolutsiooni (5) läbirääkimisvolituste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni kaubandus- ja majandussuhete kohta Ameerika Ühendriikidega (4), milles toetati mõtet alustada läbirääkimisi kõikehõlmava majanduslepingu sõlmimiseks, ja oma 23. mai 2013. aasta resolutsiooni (5) läbirääkimisvolituste kohta,

| — | võttes arvesse USA presidendi Barack Obama, Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy ja Euroopa Komisjoni presidendi José Manuel Barroso 13. veebruari 2013. aasta avaldust, milles nad teatasid, et nii Ameerika Ühendriigid kui ka Euroopa Liit algatavad sisemenetluse läbirääkimiste alustamiseks Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse üle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse USA presidendi Barack Obama, Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy ja Euroopa Komisjoni presidendi José Manuel Barroso 13. veebruari 2013. aasta avaldust, milles nad teatasid, et nii Ameerika Ühendriigid kui ka Euroopa Liit algatavad sisemenetluse läbirääkimiste alustamiseks Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse üle,

| — | võttes arvesse Põhja-Atlandi Nõukogu 20. mail 2012. aastal Chicagos toimunud tippkohtumise deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Põhja-Atlandi Nõukogu 20. mail 2012. aastal Chicagos toimunud tippkohtumise deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2012. aasta resolutsiooni nõukogu aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta (6), oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (7) ning oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni küberjulgeoleku ja -kaitse kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2012. aasta resolutsiooni nõukogu aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta (6), oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (7) ning oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni küberjulgeoleku ja -kaitse kohta (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide 12. juuli 2012. aasta ühisavaldust Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide 12. juuli 2012. aasta ühisavaldust Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna kohta,

| — | võttes arvesse USA kaitseministeeriumi 2012. aasta jaanuaris välja antud dokumenti „Sustaining US Global Leadership: Priorities for 21st century Defense”, milles kirjeldatakse USA sõjalise strateegia muudatusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse USA kaitseministeeriumi 2012. aasta jaanuaris välja antud dokumenti „Sustaining US Global Leadership: Priorities for 21st century Defense”, milles kirjeldatakse USA sõjalise strateegia muudatusi,

| — | võttes arvesse teist ametiaega alustava USA presidendi Barack Obama 21. jaanuaril 2013. aastal peetud kõnet, 12. veebruari 2013. aasta kõnet liidu olukorra kohta ning USA asepresidendi Joseph Bideni sõnavõttu 2. veebruaril 2013. aastal Münchenis toimunud julgeolekukonverentsil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse teist ametiaega alustava USA presidendi Barack Obama 21. jaanuaril 2013. aastal peetud kõnet, 12. veebruari 2013. aasta kõnet liidu olukorra kohta ning USA asepresidendi Joseph Bideni sõnavõttu 2. veebruaril 2013. aastal Münchenis toimunud julgeolekukonverentsil,

| — | võttes arvesse ELi strateegilist partnerlust Brasiiliaga (2007) ja Mehhikoga (2008), ELi assotsieerimislepinguid Mehhiko, Tšiili ja Kesk-Ameerika riikidega, kaubanduslepinguid Kolumbia ja Peruuga, käimasolevaid läbirääkimisi Kanadaga strateegilise partnerluse lepingu ning ulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu üle ning praegusi läbirääkimisi Lõuna-Ameerika lõunaosa ühisturu (Mercosur) riikidega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi strateegilist partnerlust Brasiiliaga (2007) ja Mehhikoga (2008), ELi assotsieerimislepinguid Mehhiko, Tšiili ja Kesk-Ameerika riikidega, kaubanduslepinguid Kolumbia ja Peruuga, käimasolevaid läbirääkimisi Kanadaga strateegilise partnerluse lepingu ning ulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu üle ning praegusi läbirääkimisi Lõuna-Ameerika lõunaosa ühisturu (Mercosur) riikidega,

| — | võttes arvesse oma 12. juuni 2012. aasta resolutsiooni uue arengukoostöö kavandamise kohta Ladina-Ameerikaga (9), milles rõhutatakse ELi toetust Ladina-Ameerika piirkondlikule integratsiooniprotsessile, mida esindavad Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühendus, UNASUR, Mercosur, Andide Ühendus, Kesk-Ameerika Integratsioonisüsteem (SICA), Kariibi ühendus (CARICOM) ja Vaikse ookeani liit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. juuni 2012. aasta resolutsiooni uue arengukoostöö kavandamise kohta Ladina-Ameerikaga (9), milles rõhutatakse ELi toetust Ladina-Ameerika piirkondlikule integratsiooniprotsessile, mida esindavad Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühendus, UNASUR, Mercosur, Andide Ühendus, Kesk-Ameerika Integratsioonisüsteem (SICA), Kariibi ühendus (CARICOM) ja Vaikse ookeani liit,

| — | võttes arvesse tippkohtumisi, mida EL ja USA peavad korrapäraselt Ladina-Ameerika riikidega, kord kahe aasta jooksul toimuvat ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse vahelist tippkohtumist ning Ameerikate tippkohtumist, mis mõlemad peaksid toimuma 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tippkohtumisi, mida EL ja USA peavad korrapäraselt Ladina-Ameerika riikidega, kord kahe aasta jooksul toimuvat ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse vahelist tippkohtumist ning Ameerikate tippkohtumist, mis mõlemad peaksid toimuma 2015. aastal,

| — | võttes arvesse ELi suhteid Atlandi-äärsete Aafrika piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonidega, eriti Aafrika Liidu, Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS), Kesk-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECCAS) ja Lõuna-Aafrika Arenguühendusega (SADC), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suhteid Atlandi-äärsete Aafrika piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonidega, eriti Aafrika Liidu, Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS), Kesk-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECCAS) ja Lõuna-Aafrika Arenguühendusega (SADC),

| — | võttes arvesse rühmituse G20 juhtide deklaratsioone, 2015. aasta järgse ÜRO arengukava süsteemi töörühma lõppdokumenti („Realizing the Future We Want for All”) ning ÜRO säästva arengu konverentsi lõppdokumenti („The future we want”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rühmituse G20 juhtide deklaratsioone, 2015. aasta järgse ÜRO arengukava süsteemi töörühma lõppdokumenti („Realizing the Future We Want for All”) ning ÜRO säästva arengu konverentsi lõppdokumenti („The future we want”),

| — | võttes arvesse oma resolutsioone muu hulgas araabia kevade, Mali, Lähis-Ida, Süüria, Iraani, Afganistani, idapartnerluse, Venemaa ja Hiina kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone muu hulgas araabia kevade, Mali, Lähis-Ida, Süüria, Iraani, Afganistani, idapartnerluse, Venemaa ja Hiina kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A7-0173/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A7-0173/2013),

| A. | arvestades, et kogu Atlandi ookeani piirkonna kõige olulisemad poliitilised ja majanduslikud sidemed on need, mis ühendavad ELi ja USAd; arvestades, et president Obama uue ametiaja algus peaks kaugeleulatuvaid uusi eesmärke seades andma võimaluse neid sidemeid tugevdada; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kogu Atlandi ookeani piirkonna kõige olulisemad poliitilised ja majanduslikud sidemed on need, mis ühendavad ELi ja USAd; arvestades, et president Obama uue ametiaja algus peaks kaugeleulatuvaid uusi eesmärke seades andma võimaluse neid sidemeid tugevdada;

| B. | arvestades, et Atlandi-ülese partnerluse aluseks on tugevad poliitilised, kultuurilised, majanduslikud ja ajaloolised sidemed, ühised väärtused, nagu vabadus, demokraatia, inimõigused ja õigusriigi põhimõtted, ning ühised eesmärgid, nagu heaolu, avatud ja integreeritud majandus, sotsiaalne progress ja kaasamine, jätkusuutlik areng ning konfliktide rahumeelne lahendamine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Atlandi-ülese partnerluse aluseks on tugevad poliitilised, kultuurilised, majanduslikud ja ajaloolised sidemed, ühised väärtused, nagu vabadus, demokraatia, inimõigused ja õigusriigi põhimõtted, ning ühised eesmärgid, nagu heaolu, avatud ja integreeritud majandus, sotsiaalne progress ja kaasamine, jätkusuutlik areng ning konfliktide rahumeelne lahendamine;

| C. | arvestades, et ülemaailmse majanduslanguse tõttu on kaitsekulutusi nii ELis kui ka USAs märkimisväärselt vähendatud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ülemaailmse majanduslanguse tõttu on kaitsekulutusi nii ELis kui ka USAs märkimisväärselt vähendatud;

| D. | arvestades, et üleilmastuvas, keerulises ja üha rohkemate jõukeskustega maailmas peaks ELil ja USA-l olema majanduskriisile vaatamata maailma poliitikas ja majanduses ning rahvusvahelise keskkonna kujundamisel jätkuvalt keskne konstruktiivne roll ning nad peaksid koos vastu astuma mitmepoolsetele piirkondlikele konfliktidele ja ülemaailmsetele väljakutsetele, eelkõige rahvusvaheliste organisatsioonide raames; arvestades, et selleks tuleb neil kaasata ka Kanada ja uued majandusjõud, sealhulgas kaks ELi strateegilist partnerit Ladina-Ameerikas (Brasiilia ja Mehhiko); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et üleilmastuvas, keerulises ja üha rohkemate jõukeskustega maailmas peaks ELil ja USA-l olema majanduskriisile vaatamata maailma poliitikas ja majanduses ning rahvusvahelise keskkonna kujundamisel jätkuvalt keskne konstruktiivne roll ning nad peaksid koos vastu astuma mitmepoolsetele piirkondlikele konfliktidele ja ülemaailmsetele väljakutsetele, eelkõige rahvusvaheliste organisatsioonide raames; arvestades, et selleks tuleb neil kaasata ka Kanada ja uued majandusjõud, sealhulgas kaks ELi strateegilist partnerit Ladina-Ameerikas (Brasiilia ja Mehhiko);

| E. | arvestades, et paralleelselt kiiresti areneva majandusega Aasia riikide esilekerkimisest johtuva maailmamaastiku muutumisega on mõttekojad, rahvusvahelised organisatsioonid ja mõned valitsused hakanud hiljuti tähelepanu juhtima terve Atlandi ookeani piirkonna ja selle lõunamõõtme kasvavale tähtsusele ning seal asuvate riikide vahelise koostöö vajadusele, et nad kõik suudaksid toime tulla sealses laiemas piirkonnas tavapäraste probleemidega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et paralleelselt kiiresti areneva majandusega Aasia riikide esilekerkimisest johtuva maailmamaastiku muutumisega on mõttekojad, rahvusvahelised organisatsioonid ja mõned valitsused hakanud hiljuti tähelepanu juhtima terve Atlandi ookeani piirkonna ja selle lõunamõõtme kasvavale tähtsusele ning seal asuvate riikide vahelise koostöö vajadusele, et nad kõik suudaksid toime tulla sealses laiemas piirkonnas tavapäraste probleemidega;

| F. | arvestades, et Ladina-Ameerika on piirkond, millel on ELi ja USAga palju ühiseid väärtusi ja huve, ühist ajalugu ja tihenevad majandussidemed; arvestades, et Ladina-Ameerika riigid on loonud arvukalt piirkondlikke ja allpiirkondlikke organisatsioone; arvestades, et mõistlik oleks uurida selliseid valdkondi, kus saaks arendada mitmesugust kolmepoolset koostööd; arvestades, et selline koostöö peaks hõlmama ka Atlandi ookeani piirkonda kuuluvaid Aafrika riike; arvestades, et Atlandi-ülene koostöö peab põhinema eri huvide tasakaalustamisel, ja arvestades, et kõigile osalistele peaks jääma õigus järgida oma riigi prioriteete ja võtta arenguküsimuste lahendamiseks omaenda meetmeid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Ladina-Ameerika on piirkond, millel on ELi ja USAga palju ühiseid väärtusi ja huve, ühist ajalugu ja tihenevad majandussidemed; arvestades, et Ladina-Ameerika riigid on loonud arvukalt piirkondlikke ja allpiirkondlikke organisatsioone; arvestades, et mõistlik oleks uurida selliseid valdkondi, kus saaks arendada mitmesugust kolmepoolset koostööd; arvestades, et selline koostöö peaks hõlmama ka Atlandi ookeani piirkonda kuuluvaid Aafrika riike; arvestades, et Atlandi-ülene koostöö peab põhinema eri huvide tasakaalustamisel, ja arvestades, et kõigile osalistele peaks jääma õigus järgida oma riigi prioriteete ja võtta arenguküsimuste lahendamiseks omaenda meetmeid;

| G. | arvestades, et teatavad riigid, eelkõige Hiina, aga ka muud, nagu India, muutuvad Atlandi ookeani piirkonnas ja eelkõige selle lõunaosas üha aktiivsemaks, kusjuures nende tegevus lähtub vajadusest uue tooraine ja toidu järele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et teatavad riigid, eelkõige Hiina, aga ka muud, nagu India, muutuvad Atlandi ookeani piirkonnas ja eelkõige selle lõunaosas üha aktiivsemaks, kusjuures nende tegevus lähtub vajadusest uue tooraine ja toidu järele;

| H. | arvestades, et laiema Atlandi-ülese partnerluse raames tuleb tegeleda selliste küsimustega nagu areng, julgeolek, energiapoliitika ja sisseränne, aga samuti tuleb soodustada järkjärgulist majanduslikku ja poliitilist lähenemist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et laiema Atlandi-ülese partnerluse raames tuleb tegeleda selliste küsimustega nagu areng, julgeolek, energiapoliitika ja sisseränne, aga samuti tuleb soodustada järkjärgulist majanduslikku ja poliitilist lähenemist;

| I. | arvestades, et lisaks laiemale Atlandi perspektiivile nõuavad ELi ja USA kooskõlastatud tegevust ka muud päevakajalised küsimused ja konfliktid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et lisaks laiemale Atlandi perspektiivile nõuavad ELi ja USA kooskõlastatud tegevust ka muud päevakajalised küsimused ja konfliktid;

| J. | arvestades, et suuremastaabiliste küberrünnakute sagenemise ja üha suurema keerukuse tõttu vaadatakse läbi asjaomaseid õigusakte, nii et USA on kehtestamas vabatahtlikkusel põhinevaid aruandlusmehhanisme ning EL kavatseb kehtestada rangemad kohustuslikud meetmed; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et suuremastaabiliste küberrünnakute sagenemise ja üha suurema keerukuse tõttu vaadatakse läbi asjaomaseid õigusakte, nii et USA on kehtestamas vabatahtlikkusel põhinevaid aruandlusmehhanisme ning EL kavatseb kehtestada rangemad kohustuslikud meetmed;

Kahepoolsed suhted

| 1. | õnnitleb Barack Obamat tema taasvalimise puhul Ameerika Ühendriikide presidendiks; palub tal oma järgmise Euroopa-visiidi ajal esineda Euroopa Parlamendi täiskogul Strasbourgis; |
| --- | --- |

1.

õnnitleb Barack Obamat tema taasvalimise puhul Ameerika Ühendriikide presidendiks; palub tal oma järgmise Euroopa-visiidi ajal esineda Euroopa Parlamendi täiskogul Strasbourgis;

| 2. | nõuab ELi ja USA tippkohtumise korraldamist võimalikult kiiresti, et kinnitada ühine tegevuskava nii kahepoolseid kui ka globaalseid ja piirkondlikke küsimusi puudutavate lühi- ja pikaajaliste eesmärkide täitmiseks; |
| --- | --- |

2.

nõuab ELi ja USA tippkohtumise korraldamist võimalikult kiiresti, et kinnitada ühine tegevuskava nii kahepoolseid kui ka globaalseid ja piirkondlikke küsimusi puudutavate lühi- ja pikaajaliste eesmärkide täitmiseks;

| 3. | tunnistab pikaajalist mõju, mida Atlandi-ülesele partnerlusele avaldab USA geopoliitiline orienteerumine Aasiale; rõhutab, et EL peab vastama konstruktiivselt, sidusalt ja strateegiliselt; on veendunud, et see annab ka ELile võimaluse tegeleda USAga tihedat koostööd tegeva sõltumatu ülemaailmse toimijana aktiivsemalt Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnaga ning süvendada seeläbi Atlandi-üleste sidemete strateegilist mõõdet; |
| --- | --- |

3.

tunnistab pikaajalist mõju, mida Atlandi-ülesele partnerlusele avaldab USA geopoliitiline orienteerumine Aasiale; rõhutab, et EL peab vastama konstruktiivselt, sidusalt ja strateegiliselt; on veendunud, et see annab ka ELile võimaluse tegeleda USAga tihedat koostööd tegeva sõltumatu ülemaailmse toimijana aktiivsemalt Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnaga ning süvendada seeläbi Atlandi-üleste sidemete strateegilist mõõdet;

| 4. | peab kiiduväärseks läbirääkimiste ametlikku väljakuulutamist Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse üle; rõhutab, et see leping elavdab märkimisväärselt ELi ja USA majandust ning hoogustab suhteid ELi ja USA vahel; märgib, et selle mõju maailmale oleks kahepoolsest mõjust ulatuslikum, sest see oleks aluseks üleilmse kaubanduse, investeeringute ja kaubandusega seotud valdkondade eeskirjade ja standardite ühtsele käsitlusele; rõhutab, et läbirääkimiste tõhusaks läbiviimiseks on vaja üles näidata tugevat poliitilist tahet ja konstruktiivset suhtumist; loodab, et Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse protsess annab Atlandi-ülestele suhetele ka uue poliitilise hoo, mida võiks ja tuleks kasutada selleks, et edendada tihedamat koostööd muudes valdkondades, sh välispoliitika; |
| --- | --- |

4.

peab kiiduväärseks läbirääkimiste ametlikku väljakuulutamist Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse üle; rõhutab, et see leping elavdab märkimisväärselt ELi ja USA majandust ning hoogustab suhteid ELi ja USA vahel; märgib, et selle mõju maailmale oleks kahepoolsest mõjust ulatuslikum, sest see oleks aluseks üleilmse kaubanduse, investeeringute ja kaubandusega seotud valdkondade eeskirjade ja standardite ühtsele käsitlusele; rõhutab, et läbirääkimiste tõhusaks läbiviimiseks on vaja üles näidata tugevat poliitilist tahet ja konstruktiivset suhtumist; loodab, et Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse protsess annab Atlandi-ülestele suhetele ka uue poliitilise hoo, mida võiks ja tuleks kasutada selleks, et edendada tihedamat koostööd muudes valdkondades, sh välispoliitika;

| 5. | palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ning komisjoni asepresidendil, nõukogul, komisjonil ja ELi liikmesriikidel suurendada ELi USA administratsiooni suunalise poliitika kooskõlastatust, et näidata veenvalt, et EL on ühtne ja tõhus rahvusvaheline partner; toob esile ka ühtse julgeoleku- ja kaitsepoliitika tugevdamise tähtsuse, arvestades mitmesuguste kriiside tekkimise võimalust ELi naaberpiirkondades ja USA halli kardinali rolli; |
| --- | --- |

5.

palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ning komisjoni asepresidendil, nõukogul, komisjonil ja ELi liikmesriikidel suurendada ELi USA administratsiooni suunalise poliitika kooskõlastatust, et näidata veenvalt, et EL on ühtne ja tõhus rahvusvaheline partner; toob esile ka ühtse julgeoleku- ja kaitsepoliitika tugevdamise tähtsuse, arvestades mitmesuguste kriiside tekkimise võimalust ELi naaberpiirkondades ja USA halli kardinali rolli;

| 6. | tuletab meelde oma ettepanekut luua Atlandi-ülene poliitikanõukogu, mille kaudu toimuks välis- ja julgeolekupoliitika süstemaatiline arutelu ning kooskõlastamine kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi ja USA riigisekretäri juhtimisel; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde oma ettepanekut luua Atlandi-ülene poliitikanõukogu, mille kaudu toimuks välis- ja julgeolekupoliitika süstemaatiline arutelu ning kooskõlastamine kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi ja USA riigisekretäri juhtimisel;

| 7. | rõhutab õigusloojate Atlandi-ülese dialoogi kui sisulise ja konstruktiivse organi poolt ELi ja USA vaheliste suhete tugevdamisse antavat panust, mis väljendub parlamentidevahelise dialoogi foorumi loomises, eesmärkide määratlemises ning ühiste probleemidega seonduvate küsimuste kooskõlastamises; tunneb heameelt Euroopa Parlamendi kontaktbüroo avamise üle Washingtonis ja kutsub USA Kongressi üles avama oma bürood Brüsselis; nõuab töötajate vahetamise jätkamist kahe nimetatud institutsiooni vahel; |
| --- | --- |

7.

rõhutab õigusloojate Atlandi-ülese dialoogi kui sisulise ja konstruktiivse organi poolt ELi ja USA vaheliste suhete tugevdamisse antavat panust, mis väljendub parlamentidevahelise dialoogi foorumi loomises, eesmärkide määratlemises ning ühiste probleemidega seonduvate küsimuste kooskõlastamises; tunneb heameelt Euroopa Parlamendi kontaktbüroo avamise üle Washingtonis ja kutsub USA Kongressi üles avama oma bürood Brüsselis; nõuab töötajate vahetamise jätkamist kahe nimetatud institutsiooni vahel;

| 8. | mõistab 15. aprillil 2013. aastal Bostonis toimunud terrorirünnakud teravalt hukka; ergutab mõlemat partnerit jätkama võitlust terrorismi ja organiseeritud kuritegevusega, austades ja kaitstes samal ajal inimõigusi ja põhivabadusi; on sügavalt mures USA jälitustegevuse ja andmete kogumise operatsioonide pärast PRISM programmi raames, ning sellise tegevuse tagajärgede pärast ELi kodanike kodanikuvabaduste kaitstusele; kutsub komisjoni ja nõukogu üles tõstatama selle küsimuse 14. juunil 2013. aastal toimuval Euroopa Liidu – USA justiits- ja siseministrite kohtumisel; märgib, et Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud lennureisijate registrite alane kokkulepe ja terroristide rahastamise jälgimisprogrammi kokkulepe (nn SWIFT-leping) on juba jõustunud; palub partneritel tõhustada koostööd andmekaitselepingu alal, et viia läbirääkimised lõpule viisil, mis tagaks andmetöötluse nõuetekohase läbipaistvuse ja isikuandmete piisava kaitse; |
| --- | --- |

8.

mõistab 15. aprillil 2013. aastal Bostonis toimunud terrorirünnakud teravalt hukka; ergutab mõlemat partnerit jätkama võitlust terrorismi ja organiseeritud kuritegevusega, austades ja kaitstes samal ajal inimõigusi ja põhivabadusi; on sügavalt mures USA jälitustegevuse ja andmete kogumise operatsioonide pärast PRISM programmi raames, ning sellise tegevuse tagajärgede pärast ELi kodanike kodanikuvabaduste kaitstusele; kutsub komisjoni ja nõukogu üles tõstatama selle küsimuse 14. juunil 2013. aastal toimuval Euroopa Liidu – USA justiits- ja siseministrite kohtumisel; märgib, et Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud lennureisijate registrite alane kokkulepe ja terroristide rahastamise jälgimisprogrammi kokkulepe (nn SWIFT-leping) on juba jõustunud; palub partneritel tõhustada koostööd andmekaitselepingu alal, et viia läbirääkimised lõpule viisil, mis tagaks andmetöötluse nõuetekohase läbipaistvuse ja isikuandmete piisava kaitse;

| 9. | märgib, et mehitamata luurelennukeid kasutatakse üha rohkem; rõhutab, et relvastatud luurelennukite, nende kasutamise piiramise, läbipaistvuse ja kontrolli üle tuleb põhjalikult aru pidada; tunneb heameelt USAs toimuva arutelu ja loodab, et lähiajal on võimalik kehtestada kõikehõlmav reguleeriv raamistik; väljendab sellega seoses heameelt president Obama otsuste üle, millest ta andis teada oma 23. mai 2013. aasta kõnes, kehtestada uued piirangud luurelennukite kasutamisele sõjarelvadena ning paluda kongressil kaaluda võimalusi nende kasutamise paremaks järelevalveks; kutsub kumbagi partnerit üles relvastatud luurelennukite üle põhjalikult aru pidama, ning rõhutab, et üleilmse mõju tõttu tuleb võtta meetmeid tulevaste rahvusvahelise reeglite kehtestamiseks; |
| --- | --- |

9.

märgib, et mehitamata luurelennukeid kasutatakse üha rohkem; rõhutab, et relvastatud luurelennukite, nende kasutamise piiramise, läbipaistvuse ja kontrolli üle tuleb põhjalikult aru pidada; tunneb heameelt USAs toimuva arutelu ja loodab, et lähiajal on võimalik kehtestada kõikehõlmav reguleeriv raamistik; väljendab sellega seoses heameelt president Obama otsuste üle, millest ta andis teada oma 23. mai 2013. aasta kõnes, kehtestada uued piirangud luurelennukite kasutamisele sõjarelvadena ning paluda kongressil kaaluda võimalusi nende kasutamise paremaks järelevalveks; kutsub kumbagi partnerit üles relvastatud luurelennukite üle põhjalikult aru pidama, ning rõhutab, et üleilmse mõju tõttu tuleb võtta meetmeid tulevaste rahvusvahelise reeglite kehtestamiseks;

| 10. | kordab oma seisukohta, et EL peab USAga suheldes nii poliitilisel kui ka tehnilisel tasandil rõhutama, et juba pikka aega on lahendamata nelja ELi liikmesriigi kodanikelt viisa nõudmise küsimus; |
| --- | --- |

10.

kordab oma seisukohta, et EL peab USAga suheldes nii poliitilisel kui ka tehnilisel tasandil rõhutama, et juba pikka aega on lahendamata nelja ELi liikmesriigi kodanikelt viisa nõudmise küsimus;

| 11. | rõhutab veel kord küberkaitse kasvavat tähtsust ja väljendab rahulolu, et 2010. aasta tippkohtumisel moodustati küberjulgeoleku ja küberkuritegevuse vastase võitluse töörühm; usub, et EL ja USA peaksid eelkõige küberrünnakute vastase võitlusega seoses käsitlema esmatähtsana küberjulgeolekualast koostööd ning tegema rahvusvahelisel tasandil ühiseid pingutusi kõikehõlmava ja läbipaistva rahvusvahelise õigusraamistiku väljatöötamiseks, millega kehtestataks küberjulgeoleku meetmete miinimumstandardid, austades samas põhivabadusi; |
| --- | --- |

11.

rõhutab veel kord küberkaitse kasvavat tähtsust ja väljendab rahulolu, et 2010. aasta tippkohtumisel moodustati küberjulgeoleku ja küberkuritegevuse vastase võitluse töörühm; usub, et EL ja USA peaksid eelkõige küberrünnakute vastase võitlusega seoses käsitlema esmatähtsana küberjulgeolekualast koostööd ning tegema rahvusvahelisel tasandil ühiseid pingutusi kõikehõlmava ja läbipaistva rahvusvahelise õigusraamistiku väljatöötamiseks, millega kehtestataks küberjulgeoleku meetmete miinimumstandardid, austades samas põhivabadusi;

| 12. | peab kahetsusväärseks, et EL ja USA kavatsevad kasutusele võtta erineva tasemega küberjulgeoleku järelevalve ajal, mil NATO püüab saavutada koostöö tõhustamist; rõhutab, et sellised ebakõlad mitte ainult ei ohusta küberkaitset, vaid võivad tekitada ka kaubanduslikke probleeme ettevõtetele, kes tegutsevad mõlemas mõjupiirkonnas; |
| --- | --- |

12.

peab kahetsusväärseks, et EL ja USA kavatsevad kasutusele võtta erineva tasemega küberjulgeoleku järelevalve ajal, mil NATO püüab saavutada koostöö tõhustamist; rõhutab, et sellised ebakõlad mitte ainult ei ohusta küberkaitset, vaid võivad tekitada ka kaubanduslikke probleeme ettevõtetele, kes tegutsevad mõlemas mõjupiirkonnas;

| 13. | väljendab heameelt selle üle, et president Obama uuendas oma 23. mai 2013. aasta kõnes lubadust sulgeda Guantánamo kinnipidamiskeskus; kordab oma palvet lubada kinnipeetavatel, kellele ei ole süüdistust esitatud, võimalikult kiiresti oma kodumaale või muusse ohutusse riiki naasta, ning mõista nende Guantánamo kinnipeetavate üle, kelle vastu on olemas piisavalt vastuvõetavaid tõendeid, viivitamata kohut õiglase ja avaliku ärakuulamisega sõltumatu ja erapooletu vahekohtu poolt, ja süüdimõistmise korral vangistada nad USAs kooskõlas kohaldatavate rahvusvaheliste standardite ja põhimõtetega; |
| --- | --- |

13.

väljendab heameelt selle üle, et president Obama uuendas oma 23. mai 2013. aasta kõnes lubadust sulgeda Guantánamo kinnipidamiskeskus; kordab oma palvet lubada kinnipeetavatel, kellele ei ole süüdistust esitatud, võimalikult kiiresti oma kodumaale või muusse ohutusse riiki naasta, ning mõista nende Guantánamo kinnipeetavate üle, kelle vastu on olemas piisavalt vastuvõetavaid tõendeid, viivitamata kohut õiglase ja avaliku ärakuulamisega sõltumatu ja erapooletu vahekohtu poolt, ja süüdimõistmise korral vangistada nad USAs kooskõlas kohaldatavate rahvusvaheliste standardite ja põhimõtetega;

| 14. | rõhutab NATO jätkuvat olulisust Atlandi-ülese julgeoleku nurgakivina; nõuab veel kord ELi ja NATO strateegilise partnerluse tugevdamist; |
| --- | --- |

14.

rõhutab NATO jätkuvat olulisust Atlandi-ülese julgeoleku nurgakivina; nõuab veel kord ELi ja NATO strateegilise partnerluse tugevdamist;

Atlandi piirkonda ja globaalseid aspekte käsitlev tegevuskava

| 15. | palub mõlemal partneri uurida, millistes valdkondades ja raamistikes oleks võimalik teha laiemalt ja asjalikumalt Atlandi-ülest koostööd, ning keskenduda koos teiste Atlandi äärsete riikidega sellise laiendatud koostöö kasulikele aspektidele; toonitab, et ELi seisukohast tulevad võimalike valdkondadena arvesse majandus ja sotsiaalküsimused, ülemaailmne juhtimine, demokratiseerimisprotsess, inimõigused, arengukoostöö, kliimamuutus, julgeolek ja energia; palub partneritel analüüsida võimalust kasutada kolmepoolse dialoogi huvides Ladina-Ameerikas loodud piirkondlikke ja allpiirkondlikke struktuure, mida EL on seni toetanud; |
| --- | --- |

15.

palub mõlemal partneri uurida, millistes valdkondades ja raamistikes oleks võimalik teha laiemalt ja asjalikumalt Atlandi-ülest koostööd, ning keskenduda koos teiste Atlandi äärsete riikidega sellise laiendatud koostöö kasulikele aspektidele; toonitab, et ELi seisukohast tulevad võimalike valdkondadena arvesse majandus ja sotsiaalküsimused, ülemaailmne juhtimine, demokratiseerimisprotsess, inimõigused, arengukoostöö, kliimamuutus, julgeolek ja energia; palub partneritel analüüsida võimalust kasutada kolmepoolse dialoogi huvides Ladina-Ameerikas loodud piirkondlikke ja allpiirkondlikke struktuure, mida EL on seni toetanud;

| 16. | soovitab partneritel vahetada korrapäraselt arvamusi teineteise tippkohtumiste kohta Ladina-Ameerika riikidega piirkondlikus raamistikus, pidades silmas kord kahe aasta jooksul toimuvat ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse vahelist tippkohtumist ning Ameerikate tippkohtumist, mida korraldab Ameerika Riikide Organisatsioon; |
| --- | --- |

16.

soovitab partneritel vahetada korrapäraselt arvamusi teineteise tippkohtumiste kohta Ladina-Ameerika riikidega piirkondlikus raamistikus, pidades silmas kord kahe aasta jooksul toimuvat ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse vahelist tippkohtumist ning Ameerikate tippkohtumist, mida korraldab Ameerika Riikide Organisatsioon;

| 17. | rõhutab asjaolu, et konkreetsete küsimustega tegelemiseks on juba loodud erinevaid tugeva kolmepoolse komponendiga mitmepoolseid raamistikke, nagu näiteks Kesk-Ameerika piirkondlik julgeolekualgatus; |
| --- | --- |

17.

rõhutab asjaolu, et konkreetsete küsimustega tegelemiseks on juba loodud erinevaid tugeva kolmepoolse komponendiga mitmepoolseid raamistikke, nagu näiteks Kesk-Ameerika piirkondlik julgeolekualgatus;

| 18. | tuletab meelde, et Kanadal, kellega mõlemal partneril on tihedad suhted, võib laiemas Atlandi-üleses koostöös olla väga positiivne roll; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, et Kanadal, kellega mõlemal partneril on tihedad suhted, võib laiemas Atlandi-üleses koostöös olla väga positiivne roll;

| 19. | palub mõlemal partneril uurida võimalusi hõlmata koostööga ka Atlandi ookeani piirkonda kuuluvad Aafrika riigid ning selgitada välja selleks sobivad valdkonnad ja raamistikud, võttes arvesse asjakohaseid Aafrika organisatsioone, |
| --- | --- |

19.

palub mõlemal partneril uurida võimalusi hõlmata koostööga ka Atlandi ookeani piirkonda kuuluvad Aafrika riigid ning selgitada välja selleks sobivad valdkonnad ja raamistikud, võttes arvesse asjakohaseid Aafrika organisatsioone,

| 20. | kutsub ELi ja USAd üles toimima kooskõlas, et aidata luua stabiilne rahul ja koostööl põhinev rahvusvaheline kord, mille aluseks on tõhus mitmepoolsus uute majandusjõudude, sh Atlandi ookeani lõunaosa rannikuriikidega; nõuab tungivalt, et partnerid jätkaksid tööd ÜRO reformiprogrammiga ning kaasaksid ka teisi Atlandi ookeani piirkonna riike ja võtaksid arvesse nende huve; rõhutab, et tõhustada tuleb ELi ja Ameerika riikide vahel ÜRO raames tehtavat koostööd; |
| --- | --- |

20.

kutsub ELi ja USAd üles toimima kooskõlas, et aidata luua stabiilne rahul ja koostööl põhinev rahvusvaheline kord, mille aluseks on tõhus mitmepoolsus uute majandusjõudude, sh Atlandi ookeani lõunaosa rannikuriikidega; nõuab tungivalt, et partnerid jätkaksid tööd ÜRO reformiprogrammiga ning kaasaksid ka teisi Atlandi ookeani piirkonna riike ja võtaksid arvesse nende huve; rõhutab, et tõhustada tuleb ELi ja Ameerika riikide vahel ÜRO raames tehtavat koostööd;

| 21. | tuletab meelde, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus on rahvusvahelise õiguse jaoks üha vajalikum vahend ning ELi välispoliitika oluline osa karistamatuse lõpetamisel; tunnustab 10. aastapäeval Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tehtud tööd; tunneb heameelt Obama administratsiooni otsuse üle taastada kriminaalkohtuga töised suhted ning loodab, et USA astub edasisi samme Rooma statuudi uuesti allkirjastamiseks ja ratifitseerimiseks; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus on rahvusvahelise õiguse jaoks üha vajalikum vahend ning ELi välispoliitika oluline osa karistamatuse lõpetamisel; tunnustab 10. aastapäeval Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tehtud tööd; tunneb heameelt Obama administratsiooni otsuse üle taastada kriminaalkohtuga töised suhted ning loodab, et USA astub edasisi samme Rooma statuudi uuesti allkirjastamiseks ja ratifitseerimiseks;

| 22. | kutsub ELi ja USAd üles tegutsema ühiselt selle nimel, et tugevdada Atlandi ookeani piirkonna piirkondlikke ja allpiirkondlikke organisatsioone, arvestades nende organisatsioonide olulist rolli majandusliku ja poliitilise integratsiooni edendamisel; |
| --- | --- |

22.

kutsub ELi ja USAd üles tegutsema ühiselt selle nimel, et tugevdada Atlandi ookeani piirkonna piirkondlikke ja allpiirkondlikke organisatsioone, arvestades nende organisatsioonide olulist rolli majandusliku ja poliitilise integratsiooni edendamisel;

| 23. | kutsub partnereid üles andma uut hoogu G20 rühmituse tegevusele ja edendama samal ajal teiste kõnealusel foorumil osalevate Atlandi jõudude kaasamist võrdõiguslikul alusel; rõhutab, et kuna Obama valiti tagasi ja paljudel G20 riikidel on uus juht, on õige aeg püstitada järgmisele G20 kohtumisele kaugeleulatuvamad eesmärgid ja muuta kohtumine tõhusamaks, ning loodab, et seda küsimust käsitletakse järgmisel kahepoolsel tippkohtumisel; |
| --- | --- |

23.

kutsub partnereid üles andma uut hoogu G20 rühmituse tegevusele ja edendama samal ajal teiste kõnealusel foorumil osalevate Atlandi jõudude kaasamist võrdõiguslikul alusel; rõhutab, et kuna Obama valiti tagasi ja paljudel G20 riikidel on uus juht, on õige aeg püstitada järgmisele G20 kohtumisele kaugeleulatuvamad eesmärgid ja muuta kohtumine tõhusamaks, ning loodab, et seda küsimust käsitletakse järgmisel kahepoolsel tippkohtumisel;

| 24. | rõhutab asjaolu, et Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse sõlmimise õnnestumine annaks võimaluse kujundada avar majandusruum, mis hõlmaks Põhja-Ameerikat, ELi ja paljusid Ladina-Ameerika riike, kellega partnerid on pidanud läbirääkimisi majandusleppe sõlmimiseks; |
| --- | --- |

24.

rõhutab asjaolu, et Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse sõlmimise õnnestumine annaks võimaluse kujundada avar majandusruum, mis hõlmaks Põhja-Ameerikat, ELi ja paljusid Ladina-Ameerika riike, kellega partnerid on pidanud läbirääkimisi majandusleppe sõlmimiseks;

| 25. | rõhutab, et kahe suurima turumajanduse ühendamine võib luua geopoliitilise mudeli demokraatlike väärtuste edendamiseks; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et kahe suurima turumajanduse ühendamine võib luua geopoliitilise mudeli demokraatlike väärtuste edendamiseks;

| 26. | rõhutab, et Atlandi ookeani piirkonna riikide tegevuse keskmes peavad olema demokraatia, õigusriigi põhimõtted ja inimõiguste austamine; ergutab tegema edasist koostööd seoses ELi ja USA programmidega, millega edendatakse demokraatiat, vabasid ja õiglasi valimisi ja inimõiguste kaitset; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et Atlandi ookeani piirkonna riikide tegevuse keskmes peavad olema demokraatia, õigusriigi põhimõtted ja inimõiguste austamine; ergutab tegema edasist koostööd seoses ELi ja USA programmidega, millega edendatakse demokraatiat, vabasid ja õiglasi valimisi ja inimõiguste kaitset;

| 27. | rõhutab, kui tähtis on kooskõlastatus võitluses selliste ülemaailmsete julgeolekuohtude vastu nagu terrorism, läbikukkunud riigid, inim-, relva- ja uimastikaubandus, organiseeritud kuritegevus ja piraatlus ning küberkuritegevus, mis on kõik praegu Atlandi ookeani piirkonda ähvardavad ohud; rõhutab vajadust süvendada igakülgset koostööd kogu Atlandi ookeani piirkonna riikide vahel, et võidelda Lääne-Aafrikas ja Saheli piirkonnas üha enam leviva uimastikaubandusega; tunneb heameelt, et partnerid toetavad Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse uimasteid käsitlevat piirkondlikku tegevuskava; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, kui tähtis on kooskõlastatus võitluses selliste ülemaailmsete julgeolekuohtude vastu nagu terrorism, läbikukkunud riigid, inim-, relva- ja uimastikaubandus, organiseeritud kuritegevus ja piraatlus ning küberkuritegevus, mis on kõik praegu Atlandi ookeani piirkonda ähvardavad ohud; rõhutab vajadust süvendada igakülgset koostööd kogu Atlandi ookeani piirkonna riikide vahel, et võidelda Lääne-Aafrikas ja Saheli piirkonnas üha enam leviva uimastikaubandusega; tunneb heameelt, et partnerid toetavad Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse uimasteid käsitlevat piirkondlikku tegevuskava;

| 28. | juhib tähelepanu meresõidu turvalisuse erilisele tähtsusele Atlandi piirkonnas; kiidab heaks partnerite Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendusega ja Kesk-Aafrika Riikide Majandusühendusega põhjalikult kooskõlastatud jõupingutused, et võidelda piraatlusega ja suurendada meresõidu turvalisust Guinea lahel; |
| --- | --- |

28.

juhib tähelepanu meresõidu turvalisuse erilisele tähtsusele Atlandi piirkonnas; kiidab heaks partnerite Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendusega ja Kesk-Aafrika Riikide Majandusühendusega põhjalikult kooskõlastatud jõupingutused, et võidelda piraatlusega ja suurendada meresõidu turvalisust Guinea lahel;

| 29. | rõhutab energiatarnijate, energiaallikate ja transporditeede mitmekesistamise tähtsust; rõhutab Atlandi ookeani piirkonna riikide kasvavat osa energia tootmises, energiavarudes ja toorainete valdkonnas, mis pakuvad kõik märkimisväärseid võimalusi mitmekesistamiseks; soovitab ELi–USA energianõukogul uurida koos teiste Atlandi ookeani piirkonnas asuvate riikidega võimalusi tegutseda energiajulgeoleku ja jätkusuutlikkuse, sh taastuvenergeetika küsimustes ühiselt; ühtlasi soovitab uurida toorainete tõhususe ja ringlussevõtu alase tihedama koostöö võimalust; |
| --- | --- |

29.

rõhutab energiatarnijate, energiaallikate ja transporditeede mitmekesistamise tähtsust; rõhutab Atlandi ookeani piirkonna riikide kasvavat osa energia tootmises, energiavarudes ja toorainete valdkonnas, mis pakuvad kõik märkimisväärseid võimalusi mitmekesistamiseks; soovitab ELi–USA energianõukogul uurida koos teiste Atlandi ookeani piirkonnas asuvate riikidega võimalusi tegutseda energiajulgeoleku ja jätkusuutlikkuse, sh taastuvenergeetika küsimustes ühiselt; ühtlasi soovitab uurida toorainete tõhususe ja ringlussevõtu alase tihedama koostöö võimalust;

| 30. | väljendab rahulolu, et president Obama rõhutas oma ametisse astumise kõnes vajadust uuendada USA kriisiohjevõimet välisriikides, ning loodab, et ELi ja USA vahel Ida-Aafrikas juba tehtav koostöö kriiside ohjamisel ja üha enam ka kriiside ennetamisel laieneb ka Atlandi-äärsetele aladele; kutsub sellega seoses mõlemat partnerit üles kasutama täielikult ja konstruktiivselt ära 2011. aasta raamlepingut USA osalemise kohta ÜJKPs; kutsub ELi liikmesriike üles osalema aktiivselt ühistes panustamise ja jagamise projektides, et suuta iseseisvalt täita Lissaboni lepingu artiklis 34 kirjeldatud ülesandeid; |
| --- | --- |

30.

väljendab rahulolu, et president Obama rõhutas oma ametisse astumise kõnes vajadust uuendada USA kriisiohjevõimet välisriikides, ning loodab, et ELi ja USA vahel Ida-Aafrikas juba tehtav koostöö kriiside ohjamisel ja üha enam ka kriiside ennetamisel laieneb ka Atlandi-äärsetele aladele; kutsub sellega seoses mõlemat partnerit üles kasutama täielikult ja konstruktiivselt ära 2011. aasta raamlepingut USA osalemise kohta ÜJKPs; kutsub ELi liikmesriike üles osalema aktiivselt ühistes panustamise ja jagamise projektides, et suuta iseseisvalt täita Lissaboni lepingu artiklis 34 kirjeldatud ülesandeid;

| 31. | kutsub ELi ja USAd üles jätkama arengut käsitleva dialoogi ja koostöö tõhustamist, et parandada oma arenguabi kvaliteeti ja tulemuslikkust; nõuab tungivalt, et mõlemad partnerid edendaksid ka edaspidi aastatuhande arengueesmärkide saavutamist 2015. aastaks; tunneb heameelt asjaolu üle, et partnerid on aastatuhande arengueesmärkidega seotud 2015. aasta järgse tegevuskava väljatöötamiseks moodustanud analüüsirühma; nõuab partneritelt tungivalt nende eesmärkide põhjalikku kooskõlastamist Atlandi äärsete riikidega, arvestades eesmärkide suurt tähtsust kõnealuste riikide jaoks; kutsub ELi ja USAd üles selle analüüsimise käigus arutama, kuidas saaks ühendada 2015. aasta järgsed aastatuhande arengueesmärgid ja säästva arengu eesmärgid; |
| --- | --- |

31.

kutsub ELi ja USAd üles jätkama arengut käsitleva dialoogi ja koostöö tõhustamist, et parandada oma arenguabi kvaliteeti ja tulemuslikkust; nõuab tungivalt, et mõlemad partnerid edendaksid ka edaspidi aastatuhande arengueesmärkide saavutamist 2015. aastaks; tunneb heameelt asjaolu üle, et partnerid on aastatuhande arengueesmärkidega seotud 2015. aasta järgse tegevuskava väljatöötamiseks moodustanud analüüsirühma; nõuab partneritelt tungivalt nende eesmärkide põhjalikku kooskõlastamist Atlandi äärsete riikidega, arvestades eesmärkide suurt tähtsust kõnealuste riikide jaoks; kutsub ELi ja USAd üles selle analüüsimise käigus arutama, kuidas saaks ühendada 2015. aasta järgsed aastatuhande arengueesmärgid ja säästva arengu eesmärgid;

| 32. | kiidab heaks president Obama taaskinnitatud kohustumuse võidelda kliimamuutusega; nõuab tungivalt, et partnerid lepiksid võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2015. aastaks kokku siduvates kohustustes kasvuhoonegaasi heitkoguste vähendamisel kooskõlas eesmärgiga hoida kliimamuutus alla 2 oC taset; loodab, et seda küsimust käsitletakse järgmisel kahepoolsel tippkohtumisel; rõhutab vajadust kaasata sellesse jõupingutusse Atlandi piirkonna riigid, eelkõige kliimamuutuste kahjuliku mõju tõttu nende riikide ja kogu muu maailma toiduainetööstusele, bioloogilisele mitmekesisusele, kõrbestumise levikule ja äärmuslikele ilmastikunähtustele; peab oluliseks, et EL ja USA oleksid eestvedajad lennunduse heitkoguste reguleerimisel Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) peaassamblee raamistikus; rõhutab veel kord, et kildagaasi kasutamise vallas on vajalik tihe Atlandi-ülene koostöö; |
| --- | --- |

32.

kiidab heaks president Obama taaskinnitatud kohustumuse võidelda kliimamuutusega; nõuab tungivalt, et partnerid lepiksid võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2015. aastaks kokku siduvates kohustustes kasvuhoonegaasi heitkoguste vähendamisel kooskõlas eesmärgiga hoida kliimamuutus alla 2 oC taset; loodab, et seda küsimust käsitletakse järgmisel kahepoolsel tippkohtumisel; rõhutab vajadust kaasata sellesse jõupingutusse Atlandi piirkonna riigid, eelkõige kliimamuutuste kahjuliku mõju tõttu nende riikide ja kogu muu maailma toiduainetööstusele, bioloogilisele mitmekesisusele, kõrbestumise levikule ja äärmuslikele ilmastikunähtustele; peab oluliseks, et EL ja USA oleksid eestvedajad lennunduse heitkoguste reguleerimisel Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) peaassamblee raamistikus; rõhutab veel kord, et kildagaasi kasutamise vallas on vajalik tihe Atlandi-ülene koostöö;

| 33. | palub ELil ja USA-l võtta rahvusvahelistel foorumitel ja eelkõige ÜROs vastu massihävitusrelvastuse ja tavarelvastuse piiramist käsitlev ühine strateegia ning kaasata sellekohastesse püüetesse Atlandi-äärsed riigid; loodab, et USA ja Venemaa teevad täiendavaid edusamme tuumarelvastuse vähendamisel; tunneb erilist heameelt selle üle, et hiljuti kiitis ÜRO Peaassamblee heaks relvakaubanduslepingu, ja nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid ja USA kirjutaksid sellele kiiresti alla; |
| --- | --- |

33.

palub ELil ja USA-l võtta rahvusvahelistel foorumitel ja eelkõige ÜROs vastu massihävitusrelvastuse ja tavarelvastuse piiramist käsitlev ühine strateegia ning kaasata sellekohastesse püüetesse Atlandi-äärsed riigid; loodab, et USA ja Venemaa teevad täiendavaid edusamme tuumarelvastuse vähendamisel; tunneb erilist heameelt selle üle, et hiljuti kiitis ÜRO Peaassamblee heaks relvakaubanduslepingu, ja nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid ja USA kirjutaksid sellele kiiresti alla;

| 34. | julgustab mõttekodasid ja teadureid jätkama laiema Atlandi-ülese koostöö uurimist, mis aitab edendada ka laiema Atlandi ühenduse ideed; |
| --- | --- |

34.

julgustab mõttekodasid ja teadureid jätkama laiema Atlandi-ülese koostöö uurimist, mis aitab edendada ka laiema Atlandi ühenduse ideed;

| 35. | rõhutab, et haridusprogrammide kaudu toimiv kultuurivahetus on ülimalt tähtis ühiste väärtuste kujundamiseks ja seetõttu ka sildade ehitamiseks Atlandi ookeani piirkonna partnerite vahele; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et haridusprogrammide kaudu toimiv kultuurivahetus on ülimalt tähtis ühiste väärtuste kujundamiseks ja seetõttu ka sildade ehitamiseks Atlandi ookeani piirkonna partnerite vahele;

Praegused probleemid ja konfliktid

| 36. | kutsub partnereid üles seadma Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas demokraatiale ülemineku protsessi toetamisel esikohale tiheda kooskõlastuse kompleksse ja tingimusliku, demokraatlike reformidega seostatud abi- ja stimuleerimisstrateegia alusel; nõuab partneritelt võimalikult tihedat kooskõlastatust Süüria opositsiooni toetamisel ning Venemaa ja Hiina jätkuvat survestamist, et leida võimalikult kiiresti Süüria traagilisele kriisile poliitiline lahendus; toetab üleskutset korraldada Genfis Süüria-teemaline rahukonverents; rõhutab, et on vaja ühiselt reageerida poliitilisele ebastabiilsusele ja ähvardavale majanduskriisile Egiptuses; soovitab tihendada koostööd, et toetada demokratiseerimisprotsessi selles piirkonnas; |
| --- | --- |

36.

kutsub partnereid üles seadma Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas demokraatiale ülemineku protsessi toetamisel esikohale tiheda kooskõlastuse kompleksse ja tingimusliku, demokraatlike reformidega seostatud abi- ja stimuleerimisstrateegia alusel; nõuab partneritelt võimalikult tihedat kooskõlastatust Süüria opositsiooni toetamisel ning Venemaa ja Hiina jätkuvat survestamist, et leida võimalikult kiiresti Süüria traagilisele kriisile poliitiline lahendus; toetab üleskutset korraldada Genfis Süüria-teemaline rahukonverents; rõhutab, et on vaja ühiselt reageerida poliitilisele ebastabiilsusele ja ähvardavale majanduskriisile Egiptuses; soovitab tihendada koostööd, et toetada demokratiseerimisprotsessi selles piirkonnas;

| 37. | rõhutab kooskõlastamisvajadust ELi ja selle liikmesriikide, USA, Aafrika Liidu, ECOWASi, ÜRO ja teiste osapoolte vahel, et toetada Mali ülemineku tegevuskava rakendamist, ning samuti tuleb rahaliselt ja logistiliselt aidata Aafrika juhitavat rahvusvahelist Mali toetusmissiooni, mille pädevus antakse ÜRO Julgeolekunõukogu 25. aprilli 2013. aasta resolutsiooniga 2100 üle ÜRO Mali mitmemõõtmelise ühtse stabiliseerimismissioonile; |
| --- | --- |

37.

rõhutab kooskõlastamisvajadust ELi ja selle liikmesriikide, USA, Aafrika Liidu, ECOWASi, ÜRO ja teiste osapoolte vahel, et toetada Mali ülemineku tegevuskava rakendamist, ning samuti tuleb rahaliselt ja logistiliselt aidata Aafrika juhitavat rahvusvahelist Mali toetusmissiooni, mille pädevus antakse ÜRO Julgeolekunõukogu 25. aprilli 2013. aasta resolutsiooniga 2100 üle ÜRO Mali mitmemõõtmelise ühtse stabiliseerimismissioonile;

| 38. | peab kahetsusväärseks, et Lähis-Ida rahuprotsess on peatunud; hindab positiivselt asjaolu, et oma esimesel välisvisiidil pärast tagasivalimist külastas president Obama Iisraeli, Palestiina omavalitsust ja Jordaaniat, ning väljendab heameelt asjaolu üle, et Lähis-Ida rahuprotsess on uuesti muutunud esmatähtsaks, nagu näitavad välisminister John Kerry praegused jõupingutused; tunnustab president Obama kindlat toetust kahe riigi kooseksisteerimisel põhinevale lahendusele; kutsub USAd üles avaldama survet asunduste ehitamise peatamiseks ning tegema ELiga koostööd Iisraeli ja Palestiina otseläbirääkimiste taasalustamiseks; jagab president Obama seisukohta Iisraeli jätkuva asunduste rajamise ning Iisraeli julgeoleku tagamise olulisuse kohta; |
| --- | --- |

38.

peab kahetsusväärseks, et Lähis-Ida rahuprotsess on peatunud; hindab positiivselt asjaolu, et oma esimesel välisvisiidil pärast tagasivalimist külastas president Obama Iisraeli, Palestiina omavalitsust ja Jordaaniat, ning väljendab heameelt asjaolu üle, et Lähis-Ida rahuprotsess on uuesti muutunud esmatähtsaks, nagu näitavad välisminister John Kerry praegused jõupingutused; tunnustab president Obama kindlat toetust kahe riigi kooseksisteerimisel põhinevale lahendusele; kutsub USAd üles avaldama survet asunduste ehitamise peatamiseks ning tegema ELiga koostööd Iisraeli ja Palestiina otseläbirääkimiste taasalustamiseks; jagab president Obama seisukohta Iisraeli jätkuva asunduste rajamise ning Iisraeli julgeoleku tagamise olulisuse kohta;

| 39. | nõuab, et mõlemad partnerid jätkaksid Iraani tuumaprobleemile diplomaatilise lahenduse otsinguid, et saavutada kiiresti kõikehõlvav pikaajaline kokkulepe, mis suurendaks rahvusvahelist veendumust, et Iraani tuumaprogrammil on vaid rahumeelsed eesmärgid, kuid nõuab, et seejuures austataks Iraani legitiimset õigust kasutada kooskõlas tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga tuumaenergiat rahumeelsel eesmärgil; palub ELil ja USA-l kaaluda ELi 3 + 3 (P5 + 1) Iraaniga peetavate läbirääkimiste käigus sanktsioonide kooskõlastatud, järkjärgulist ja tingimuslikku lõdvendamist vastusena Iraani valitsuse vastastikku kokkulepitud ja kontrollitavatele sammudele oma tuumaprogrammiga seotud lahendamata probleemide lahendamiseks täielikus kooskõlas tuumarelva leviku tõkestamise lepingu sätete, Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri juhatajate nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu vastavate resolutsioonide ning Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri nõuetega; kutsub partnereid üles heaks kiitma terviklikuma lähenemisviisi Iraaniga suhete korraldamiseks, võttes arvesse inimõiguste olukorda ning laiemat piirkondlikku julgeolekut, ja kaasama võimaluse korral Iraani kodanikuühiskonna ja vabaühendused; |
| --- | --- |

39.

nõuab, et mõlemad partnerid jätkaksid Iraani tuumaprobleemile diplomaatilise lahenduse otsinguid, et saavutada kiiresti kõikehõlvav pikaajaline kokkulepe, mis suurendaks rahvusvahelist veendumust, et Iraani tuumaprogrammil on vaid rahumeelsed eesmärgid, kuid nõuab, et seejuures austataks Iraani legitiimset õigust kasutada kooskõlas tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga tuumaenergiat rahumeelsel eesmärgil; palub ELil ja USA-l kaaluda ELi 3 + 3 (P5 + 1) Iraaniga peetavate läbirääkimiste käigus sanktsioonide kooskõlastatud, järkjärgulist ja tingimuslikku lõdvendamist vastusena Iraani valitsuse vastastikku kokkulepitud ja kontrollitavatele sammudele oma tuumaprogrammiga seotud lahendamata probleemide lahendamiseks täielikus kooskõlas tuumarelva leviku tõkestamise lepingu sätete, Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri juhatajate nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu vastavate resolutsioonide ning Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri nõuetega; kutsub partnereid üles heaks kiitma terviklikuma lähenemisviisi Iraaniga suhete korraldamiseks, võttes arvesse inimõiguste olukorda ning laiemat piirkondlikku julgeolekut, ja kaasama võimaluse korral Iraani kodanikuühiskonna ja vabaühendused;

| 40. | nõuab tungivalt, et partnerid kujundaksid koostöös Afganistani valitsusega ühiselt sobiva lähenemisviisi Afganistanile 2014. aasta järgsel perioodil; rõhutab, et Afganistani asjakohaselt väljaõpetatud ja varustatud sõjalised ja politseijõud koostoimes inim- ja sotsiaalmajanduslikku arengut, head valitsemistava ja õigusriiki edendavate poliitiliste meetmetega on otsusava tähtsusega, et tagada rahu, stabiilsus ja julgeolek riigis ning Afganistani naaberriikide tunduvalt kindlam toetus nende eesmärkide taotlemisele; rõhutab ka demokraatliku ja kaasava poliitilise protsessi vajalikkust riigis; tunnustab NATO ülitähtsat osa Afganistanis püsivale terroriohule reageerimise koordineerimisel, muu hulgas ka ülesehitus- ja taastamistööde korraldamisel, ning tunnistab NATO potentsiaalset rolli 2014. aastale järgneval perioodil; |
| --- | --- |

40.

nõuab tungivalt, et partnerid kujundaksid koostöös Afganistani valitsusega ühiselt sobiva lähenemisviisi Afganistanile 2014. aasta järgsel perioodil; rõhutab, et Afganistani asjakohaselt väljaõpetatud ja varustatud sõjalised ja politseijõud koostoimes inim- ja sotsiaalmajanduslikku arengut, head valitsemistava ja õigusriiki edendavate poliitiliste meetmetega on otsusava tähtsusega, et tagada rahu, stabiilsus ja julgeolek riigis ning Afganistani naaberriikide tunduvalt kindlam toetus nende eesmärkide taotlemisele; rõhutab ka demokraatliku ja kaasava poliitilise protsessi vajalikkust riigis; tunnustab NATO ülitähtsat osa Afganistanis püsivale terroriohule reageerimise koordineerimisel, muu hulgas ka ülesehitus- ja taastamistööde korraldamisel, ning tunnistab NATO potentsiaalset rolli 2014. aastale järgneval perioodil;

| 41. | rõhutab idapartnerluse tähtsust ELi jaoks; rõhutab vajadust tuua selle naaberpiirkonna riigid ELile ja Atlandi-üleste partnerite ühistele väärtustele poliitiliselt ja majanduslikult lähemale; kutsub ELi ja USAd üles tegema selles osas aktiivselt koostööd, ja rõhutab, et tuleb teha ühiseid jõupingutusi demokraatlike reformide edendamiseks, demokraatlike institutsioonide kindlustamiseks ning konfliktide rahumeelse lahendamise soodustamiseks; tunnustab USA jätkuvat toetust ELi laienemisprotsessile Lääne-Balkani riikide osas ning soovitab mõlemal partneril säilitada kooskõlastatud lähenemisviis selle piirkonna riikidele; |
| --- | --- |

41.

rõhutab idapartnerluse tähtsust ELi jaoks; rõhutab vajadust tuua selle naaberpiirkonna riigid ELile ja Atlandi-üleste partnerite ühistele väärtustele poliitiliselt ja majanduslikult lähemale; kutsub ELi ja USAd üles tegema selles osas aktiivselt koostööd, ja rõhutab, et tuleb teha ühiseid jõupingutusi demokraatlike reformide edendamiseks, demokraatlike institutsioonide kindlustamiseks ning konfliktide rahumeelse lahendamise soodustamiseks; tunnustab USA jätkuvat toetust ELi laienemisprotsessile Lääne-Balkani riikide osas ning soovitab mõlemal partneril säilitada kooskõlastatud lähenemisviis selle piirkonna riikidele;

| 42. | nõuab mõlemalt partnerilt tungivalt Venemaa-poliitika paremat kooskõlastamist, et lähenemisviis oleks kriitiline; rõhutab, et tähtis on arendada Venemaaga konstruktiivset koostööd üleilmsete probleemide, sh desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise küsimuste lahendamiseks; kutsub ELi ja USAd üles aitama kaasa Venemaa tänapäevastamisele ja pöörama sealjuures erilist tähelepanu demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi tugevdamisele ning mitmekülgsele ja sotsiaalset õiglust arvestavale majanduskasvule; rõhutab, et edendada tuleb inimestevahelisi kontakte; peab sellega seoses kahetsusväärseks vabaühendusi puudutavaid uusi piiravaid õigusakte ja järjest suurenevat survet, mida Vene ametivõimud avaldavad Venemaal asuvate vabaühenduste esindustele; rõhutab, et WTOga ühinemisel võetud kohustuste täitmine on Venemaa tänapäevastamise tegevuskava oluline koostisosa; kutsub mõlemat partnerit üles pidama Venemaaga konstruktiivset mõttevahetust külmutatud konfliktide teemal; hindab positiivselt nn Magnitski nimekirja kinnitamist USA Kongressi poolt ja tuletab meelde oma 2012. aasta oktoobri resolutsiooni; |
| --- | --- |

42.

nõuab mõlemalt partnerilt tungivalt Venemaa-poliitika paremat kooskõlastamist, et lähenemisviis oleks kriitiline; rõhutab, et tähtis on arendada Venemaaga konstruktiivset koostööd üleilmsete probleemide, sh desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise küsimuste lahendamiseks; kutsub ELi ja USAd üles aitama kaasa Venemaa tänapäevastamisele ja pöörama sealjuures erilist tähelepanu demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi tugevdamisele ning mitmekülgsele ja sotsiaalset õiglust arvestavale majanduskasvule; rõhutab, et edendada tuleb inimestevahelisi kontakte; peab sellega seoses kahetsusväärseks vabaühendusi puudutavaid uusi piiravaid õigusakte ja järjest suurenevat survet, mida Vene ametivõimud avaldavad Venemaal asuvate vabaühenduste esindustele; rõhutab, et WTOga ühinemisel võetud kohustuste täitmine on Venemaa tänapäevastamise tegevuskava oluline koostisosa; kutsub mõlemat partnerit üles pidama Venemaaga konstruktiivset mõttevahetust külmutatud konfliktide teemal; hindab positiivselt nn Magnitski nimekirja kinnitamist USA Kongressi poolt ja tuletab meelde oma 2012. aasta oktoobri resolutsiooni;

| 43. | märgib rahvusvahelise tähelepanu nihkumist Ida-Aasiale, arvestades Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna poliitilist ja majanduslikku tõusu; tunneb heameelt asjaolu üle, et EL ja USA on viimasel ajal selle piirkonna teemadel tihedamalt konsulteerinud, ja on seisukohal, et sellest võiks välja areneda ELi ja USA tihedam koostöö Aasia suunal; märgib eelkõige, et probleemidele, mis võivad piirkonniti ohustada rahu – eriti Lõuna-Hiina mere ja Ida-Hiina mere konflikt, mis õhutab natsionalismi teatavates Aasia riikides ja seab ohtu meresõidu turvalisuse – tuleb leida koordineeritud lahendus; |
| --- | --- |

43.

märgib rahvusvahelise tähelepanu nihkumist Ida-Aasiale, arvestades Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna poliitilist ja majanduslikku tõusu; tunneb heameelt asjaolu üle, et EL ja USA on viimasel ajal selle piirkonna teemadel tihedamalt konsulteerinud, ja on seisukohal, et sellest võiks välja areneda ELi ja USA tihedam koostöö Aasia suunal; märgib eelkõige, et probleemidele, mis võivad piirkonniti ohustada rahu – eriti Lõuna-Hiina mere ja Ida-Hiina mere konflikt, mis õhutab natsionalismi teatavates Aasia riikides ja seab ohtu meresõidu turvalisuse – tuleb leida koordineeritud lahendus;

| 44. | mõistab teravalt hukka Põhja-Korea üha sõjakamaks muutuvad avaldused ning hiljutised otsesed ähvardused USA suhtes vastusena ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 2087, millega karmistati sanktsioone; kutsub Pyongyangi üles pidama kinni ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidest, milles nõutakse tema tuumarelvade ja ballistiliste rakettide programmide lõpetamist; nõuab, et osapooled jääksid rahulikuks ja taotleksid rahu diplomaatilisi kanaleid kasutades; nõuab, et EL ja USA jätkaksid tihedat dialoogi Hiinaga, et ohjeldada Pyongyangi režiimi; |
| --- | --- |

44.

mõistab teravalt hukka Põhja-Korea üha sõjakamaks muutuvad avaldused ning hiljutised otsesed ähvardused USA suhtes vastusena ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 2087, millega karmistati sanktsioone; kutsub Pyongyangi üles pidama kinni ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidest, milles nõutakse tema tuumarelvade ja ballistiliste rakettide programmide lõpetamist; nõuab, et osapooled jääksid rahulikuks ja taotleksid rahu diplomaatilisi kanaleid kasutades; nõuab, et EL ja USA jätkaksid tihedat dialoogi Hiinaga, et ohjeldada Pyongyangi režiimi;

| 45. | palub ELil ja USA-l pingutada kooskõlastatult selle nimel, et Hiina uus juhtkond hakkaks aktiivsemalt tegelema üldtähtsate küsimuste ja konfliktidega; väljendab rahulolu selle üle, et EL ja Hiina leppisid kokku pidada regulaarset dialoogi kaitse- ja julgeolekupoliitika küsimustes ning hoida regulaarselt kontakti eriesindajate ja erisaadikute vahel; tuletab meelde, kui oluline on avatud dialoogi jätkumine Hiinaga heade juhtimistavade ja inimõiguste austamise teemadel; |
| --- | --- |

45.

palub ELil ja USA-l pingutada kooskõlastatult selle nimel, et Hiina uus juhtkond hakkaks aktiivsemalt tegelema üldtähtsate küsimuste ja konfliktidega; väljendab rahulolu selle üle, et EL ja Hiina leppisid kokku pidada regulaarset dialoogi kaitse- ja julgeolekupoliitika küsimustes ning hoida regulaarselt kontakti eriesindajate ja erisaadikute vahel; tuletab meelde, kui oluline on avatud dialoogi jätkumine Hiinaga heade juhtimistavade ja inimõiguste austamise teemadel;

o

o o

| 46. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning USA valitsusele ja Kongressile. |
| --- | --- |

46.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning USA valitsusele ja Kongressile.

---

(1)  ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 226.

(2)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 198.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0510.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0388.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0227.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0334.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0455.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0457.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0235.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/127 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/127

---

P7_TA(2013)0281

Mali ülesehitamine ja demokratiseerimine

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon Mali ülesehitamise ja demokratiseerimise kohta (2013/2587(RSP))

(2016/C 065/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 20. aprilli 2012. aasta resolutsiooni olukorra kohta Malis (1) ja 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni inimõiguste ja julgeolekuolukorra kohta Saheli piirkonnas (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. aprilli 2012. aasta resolutsiooni olukorra kohta Malis (1) ja 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni inimõiguste ja julgeolekuolukorra kohta Saheli piirkonnas (2),

| — | võttes arvesse Saheli julgeolekut ja arengut käsitlevat Euroopa Liidu strateegiat, mis võeti vastu 2011. aasta märtsis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saheli julgeolekut ja arengut käsitlevat Euroopa Liidu strateegiat, mis võeti vastu 2011. aasta märtsis,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 2056 (2012) ja 2071 (2012) olukorra kohta Malis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 2056 (2012) ja 2071 (2012) olukorra kohta Malis,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2085 (2012), millega antakse luba käivitada Aafrika juhtimisel toimuv rahvusvaheline Mali toetusmissioon (AFISMA), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2085 (2012), millega antakse luba käivitada Aafrika juhtimisel toimuv rahvusvaheline Mali toetusmissioon (AFISMA),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 22. märtsi, 26. märtsi, 7. aprilli, 21. detsembri ja 23. detsembri 2012. aasta ning 11. jaanuari, 7. märtsi ja 7. juuni 2013. aasta avaldusi olukorra kohta Malis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 22. märtsi, 26. märtsi, 7. aprilli, 21. detsembri ja 23. detsembri 2012. aasta ning 11. jaanuari, 7. märtsi ja 7. juuni 2013. aasta avaldusi olukorra kohta Malis,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 23. märtsi 2012. aasta järeldusi Saheli kohta, milles kiideti heaks kriisiohjamise kontseptsioon ÜJKP tsiviilotstarbelise nõuandva, abi- ja väljaõppemissiooni jaoks Sahelis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 23. märtsi 2012. aasta järeldusi Saheli kohta, milles kiideti heaks kriisiohjamise kontseptsioon ÜJKP tsiviilotstarbelise nõuandva, abi- ja väljaõppemissiooni jaoks Sahelis,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 31. jaanuari, 18. veebruari, 23. aprilli ja 27. mai 2013. aasta järeldusi Mali kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 31. jaanuari, 18. veebruari, 23. aprilli ja 27. mai 2013. aasta järeldusi Mali kohta,

| — | võttes arvesse Mali üleminekuvalitsuse 25. märtsi 2013. aasta kirja ÜRO peasekretärile, milles taotletakse ÜRO operatsiooni korraldamist Mali riigivõimu ja suveräänsuse stabiliseerimiseks ja taastamiseks kogu Mali territooriumil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Mali üleminekuvalitsuse 25. märtsi 2013. aasta kirja ÜRO peasekretärile, milles taotletakse ÜRO operatsiooni korraldamist Mali riigivõimu ja suveräänsuse stabiliseerimiseks ja taastamiseks kogu Mali territooriumil,

| — | võttes arvesse ECOWASi komisjoni esimehe 26. märtsi 2013. aasta kirja ÜRO peasekretärile, milles nõutakse AFISMA muutmist ÜRO stabiliseerimismissiooniks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ECOWASi komisjoni esimehe 26. märtsi 2013. aasta kirja ÜRO peasekretärile, milles nõutakse AFISMA muutmist ÜRO stabiliseerimismissiooniks,

| — | võttes arvesse rahuvalvemissiooni loomist käsitlevat ÜRO resolutsiooni 2100 (2013), mis võeti vastu julgeolekunõukogu 6952. istungil 25. aprillil 2013. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahuvalvemissiooni loomist käsitlevat ÜRO resolutsiooni 2100 (2013), mis võeti vastu julgeolekunõukogu 6952. istungil 25. aprillil 2013. aastal,

| — | võttes arvesse Mali üleminekuaja tegevuskava, mille Mali Rahvuskogu 29. jaanuaril 2013 ühehäälselt heaks kiitis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Mali üleminekuaja tegevuskava, mille Mali Rahvuskogu 29. jaanuaril 2013 ühehäälselt heaks kiitis,

| — | võttes arvesse Aafrika hartat demokraatia, valimiste ja valitsemistava kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika hartat demokraatia, valimiste ja valitsemistava kohta,

| — | võttes arvesse kõiki Aafrika ja rahvusvahelisi inimõiguste konventsioone, millele Mali on alla kirjutanud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõiki Aafrika ja rahvusvahelisi inimõiguste konventsioone, millele Mali on alla kirjutanud,

| — | võttes arvesse suuliselt vastatavaid küsimusi O-000040 – B7-0205/2013 ja O-000041 – B7-0206/2013, mis esitati vastavalt nõukogule ja komisjonile Mali ülesehitamise ja demokratiseerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse suuliselt vastatavaid küsimusi O-000040 – B7-0205/2013 ja O-000041 – B7-0206/2013, mis esitati vastavalt nõukogule ja komisjonile Mali ülesehitamise ja demokratiseerimise kohta,

| — | võttes arvesse 15. mail 2013. aastal Brüsselis toimunud arenguabi rahastajate konverentsi „Üheskoos Mali uuendamise nimel” („Toghether for a New Mali”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. mail 2013. aastal Brüsselis toimunud arenguabi rahastajate konverentsi „Üheskoos Mali uuendamise nimel” („Toghether for a New Mali”),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et 2012. aasta märtsis Malis aset leidnud sõjaväelisel riigipöördel, riigi põhjaosa okupeerimisel relvastatud mässuliste džihaadi võitlejate rühmituste poolt ning sellele järgnenud relvastatud konfliktidel riigi põhjaosas on tagajärjed, mida on tunda Malist ja Saheli piirkonnast märksa kaugemal ning mille mõju ulatub mujale Aafrikasse ja Euroopasse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2012. aasta märtsis Malis aset leidnud sõjaväelisel riigipöördel, riigi põhjaosa okupeerimisel relvastatud mässuliste džihaadi võitlejate rühmituste poolt ning sellele järgnenud relvastatud konfliktidel riigi põhjaosas on tagajärjed, mida on tunda Malist ja Saheli piirkonnast märksa kaugemal ning mille mõju ulatub mujale Aafrikasse ja Euroopasse;

| B. | arvestades, et Mali on üks kümnest maailma kõige vaesemast riigist ja asub ÜRO arenguprogrammi (UNDP) inimarengu indeksi põhjal 2013. aastal 187 riigi seas 182. kohal; arvestades, et Mali kannatas juba enne praegust kriisi põhja ja lõuna vaheliste sotsiaal-majanduslike erinevuste käes, samuti olid probleemiks nõrgad demokraatlikud institutsioonid, halb valitsemistava, korruptsioon ja organiseeritud kuritegevus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Mali on üks kümnest maailma kõige vaesemast riigist ja asub ÜRO arenguprogrammi (UNDP) inimarengu indeksi põhjal 2013. aastal 187 riigi seas 182. kohal; arvestades, et Mali kannatas juba enne praegust kriisi põhja ja lõuna vaheliste sotsiaal-majanduslike erinevuste käes, samuti olid probleemiks nõrgad demokraatlikud institutsioonid, halb valitsemistava, korruptsioon ja organiseeritud kuritegevus;

| C. | arvestades, et relvajõudude ja julgeolekusektori reformi sõjalise komitee juhiks nimetatud kapten Amadou Haya Sanogo on endiselt ohtlik isik, kes võib tekitada kahju, seda enam et tema uued ametiülesanded hoiavad teda otseses kontaktis sõjaväega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et relvajõudude ja julgeolekusektori reformi sõjalise komitee juhiks nimetatud kapten Amadou Haya Sanogo on endiselt ohtlik isik, kes võib tekitada kahju, seda enam et tema uued ametiülesanded hoiavad teda otseses kontaktis sõjaväega;

| D. | arvestades, et Mali ametivõimud on kiitnud heaks üleminekuaja tegevuskava ning et on loodud dialoogi ja lepituse komisjon; arvestades, et EL on koos Mali üleminekuvõimudega ning muude piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega alustanud tööd tegevuskava rakendamiseks, et saavutada püsiv rahu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Mali ametivõimud on kiitnud heaks üleminekuaja tegevuskava ning et on loodud dialoogi ja lepituse komisjon; arvestades, et EL on koos Mali üleminekuvõimudega ning muude piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega alustanud tööd tegevuskava rakendamiseks, et saavutada püsiv rahu;

| E. | arvestades, et Mali ülesehitamise raske ülesanne seisneb etniliste rühmade vahelise poliitilise dialoogi ja lepituse saavutamises, et säilitada rahu ja anda Mali eri etnilistele rühmadele tahe koos elada; arvestades, et olukord Kidalis, mis on endiselt Azawadi Vabastamise Rahvusliku Liikumise (MNLA) liikmetest tuareegide kontrolli all, võib seada kõnealuse lepitusprotsessi ohtu; arvestades, et dialoogi ja lepituse komisjonis lubatakse osaleda üksnes nendel rühmadel, kes austavad Mali põhiseadust ja riigi territooriumi terviklikkust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Mali ülesehitamise raske ülesanne seisneb etniliste rühmade vahelise poliitilise dialoogi ja lepituse saavutamises, et säilitada rahu ja anda Mali eri etnilistele rühmadele tahe koos elada; arvestades, et olukord Kidalis, mis on endiselt Azawadi Vabastamise Rahvusliku Liikumise (MNLA) liikmetest tuareegide kontrolli all, võib seada kõnealuse lepitusprotsessi ohtu; arvestades, et dialoogi ja lepituse komisjonis lubatakse osaleda üksnes nendel rühmadel, kes austavad Mali põhiseadust ja riigi territooriumi terviklikkust;

| F. | arvestades, et rahastajad lubasid 29. jaanuaril 2013 Aafrika Liidu poolt Addis Abebas korraldatud rahastajate konverentsil eraldada Mali kriisi lahendamiseks kokku 337,2 miljonit eurot, millest EL lubas eraldada 50 miljonit eurot AFISMAle ja 20 miljonit eurot stabiliseerimise rahastamisvahendist selleks, et toetada viivitamata Mali õiguskaitse- ja kohtuasutusi, kohalikke omavalitsusi, dialoogi ja lepituspüüdeid ning eelseisvate valimiste ettevalmistusprotsessi esimesi etappe; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et rahastajad lubasid 29. jaanuaril 2013 Aafrika Liidu poolt Addis Abebas korraldatud rahastajate konverentsil eraldada Mali kriisi lahendamiseks kokku 337,2 miljonit eurot, millest EL lubas eraldada 50 miljonit eurot AFISMAle ja 20 miljonit eurot stabiliseerimise rahastamisvahendist selleks, et toetada viivitamata Mali õiguskaitse- ja kohtuasutusi, kohalikke omavalitsusi, dialoogi ja lepituspüüdeid ning eelseisvate valimiste ettevalmistusprotsessi esimesi etappe;

| G. | arvestades, et komisjon on teatanud, et ta taastab järk-järgult kuni 250 miljoni euro suuruse arenguabi andmise, et toetada lepitamist ja konfliktide ennetamist, valimisprotsessi, põhiteenuste pakkumist, sealhulgas tervishoidu ning vee ja kanalisatsiooniteenuste kättesaadavust, toiduga kindlustatuse parandamist ning majanduse taaskäivitamist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjon on teatanud, et ta taastab järk-järgult kuni 250 miljoni euro suuruse arenguabi andmise, et toetada lepitamist ja konfliktide ennetamist, valimisprotsessi, põhiteenuste pakkumist, sealhulgas tervishoidu ning vee ja kanalisatsiooniteenuste kättesaadavust, toiduga kindlustatuse parandamist ning majanduse taaskäivitamist;

| H. | arvestades, et mitmed rahvusvahelised organisatsioonid ja valitsusvälised organisatsioonid teevad Malis tööd selleks, et aidata pakkuda kohalikele kogukondadele põhiteenuseid, sealhulgas toiduabi, juurdepääsu veele ja tervishoiuteenuseid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mitmed rahvusvahelised organisatsioonid ja valitsusvälised organisatsioonid teevad Malis tööd selleks, et aidata pakkuda kohalikele kogukondadele põhiteenuseid, sealhulgas toiduabi, juurdepääsu veele ja tervishoiuteenuseid;

| I. | arvestades, et nii rahvusvaheline üldsus kui ka Mali peavad Mali püsivate ümberkorralduste kava (PRED) vastastikuste kohustuste võtmiseks piisavalt usaldusväärseks aluseks; arvestades, et PREDi rakendamine eeldab kavandatavate programmide ja kulude järelevalvet ja hindamist; arvestades, et rahastajate toetus PREDile sõltub Mali kohustuste täitmisest ja eelkõige demokraatlike valitsemistavade alaste vajalike reformide elluviimisest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et nii rahvusvaheline üldsus kui ka Mali peavad Mali püsivate ümberkorralduste kava (PRED) vastastikuste kohustuste võtmiseks piisavalt usaldusväärseks aluseks; arvestades, et PREDi rakendamine eeldab kavandatavate programmide ja kulude järelevalvet ja hindamist; arvestades, et rahastajate toetus PREDile sõltub Mali kohustuste täitmisest ja eelkõige demokraatlike valitsemistavade alaste vajalike reformide elluviimisest;

| J. | arvestades, et Mali relvajõudude toetuseks ja radikaalsete islamirühmituste rünnaku vastu 11. jaanuaril 2013 käivitatud Prantsusmaa sõjaline operatsioon „Serval” on edukalt mässuliste käest vabastanud paljud põhjapoolsed linnad ja piirkonnad, ning arvestades, et Prantsusmaa valitsus on teatanud, et Prantsuse väed hakkasid 2013. aasta aprillis Malist järk-järgult lahkuma; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Mali relvajõudude toetuseks ja radikaalsete islamirühmituste rünnaku vastu 11. jaanuaril 2013 käivitatud Prantsusmaa sõjaline operatsioon „Serval” on edukalt mässuliste käest vabastanud paljud põhjapoolsed linnad ja piirkonnad, ning arvestades, et Prantsusmaa valitsus on teatanud, et Prantsuse väed hakkasid 2013. aasta aprillis Malist järk-järgult lahkuma;

| K. | arvestades, et ÜRO heakskiidu saanud Aafrika juhtimisel toimuva rahvusvahelise Mali toetusmissiooni (AFISMA) raames viibib riigis juba 6 500 sõjaväelast; arvestades, et ÜRO peasekretär Ban Ki-moon on teinud üleskutse lähetada Malisse riigi stabiliseerimiseks ÜRO rahuvalvejõud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ÜRO heakskiidu saanud Aafrika juhtimisel toimuva rahvusvahelise Mali toetusmissiooni (AFISMA) raames viibib riigis juba 6 500 sõjaväelast; arvestades, et ÜRO peasekretär Ban Ki-moon on teinud üleskutse lähetada Malisse riigi stabiliseerimiseks ÜRO rahuvalvejõud;

| L. | arvestades, et 25. aprillil 2013. aastal võttis ÜRO Julgeolekunõukogu vastavalt põhikirja VII peatükile vastu resolutsiooni 2100 (2013), millega asutatakse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni integreeritud stabiliseerimismissioon Malis (Minusma) kooskõlas ÜRO peasekretäri soovitustega; arvestades, et 12 600-liikmeline Minusma võtab AFISMA kohustused üle 1. juulil 2013. aastal, samas kui Prantsuse vägedel on lubatud ÜRO peasekretäri taotlusel sekkuda Minusma elementide toetuseks vahetu ja tõsise ohu korral; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 25. aprillil 2013. aastal võttis ÜRO Julgeolekunõukogu vastavalt põhikirja VII peatükile vastu resolutsiooni 2100 (2013), millega asutatakse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni integreeritud stabiliseerimismissioon Malis (Minusma) kooskõlas ÜRO peasekretäri soovitustega; arvestades, et 12 600-liikmeline Minusma võtab AFISMA kohustused üle 1. juulil 2013. aastal, samas kui Prantsuse vägedel on lubatud ÜRO peasekretäri taotlusel sekkuda Minusma elementide toetuseks vahetu ja tõsise ohu korral;

| M. | arvestades, et Prantsusmaa sekkumisest saadik on julgeolekuolukord Põhja-Malis küll paranenud, kuid võitlus radikaalsete islamirühmituste vastu jätkub; arvestades, et põhjaaladel on kohati vaja hoida hoos võitlust aeg-ajalt tekkiva terrorismiohu vastu, mille näiteks on hiljutised rünnakud Timbuktu ja Gao vastu ning milleks on vaja stabiliseerivat väge ja kiirreageerimisvõimet; arvestades, et relvastatud äärmuslased kasutavad järjest rohkem asümmeetrilist taktikat, nagu partisanirünnakud, enesetapurünnakud, autopommid ja jalaväemiinid; arvestades, et seetõttu on rahu ja julgeoleku säilitamine keskmises ja pikas perspektiivis erakordselt raske ülesanne; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Prantsusmaa sekkumisest saadik on julgeolekuolukord Põhja-Malis küll paranenud, kuid võitlus radikaalsete islamirühmituste vastu jätkub; arvestades, et põhjaaladel on kohati vaja hoida hoos võitlust aeg-ajalt tekkiva terrorismiohu vastu, mille näiteks on hiljutised rünnakud Timbuktu ja Gao vastu ning milleks on vaja stabiliseerivat väge ja kiirreageerimisvõimet; arvestades, et relvastatud äärmuslased kasutavad järjest rohkem asümmeetrilist taktikat, nagu partisanirünnakud, enesetapurünnakud, autopommid ja jalaväemiinid; arvestades, et seetõttu on rahu ja julgeoleku säilitamine keskmises ja pikas perspektiivis erakordselt raske ülesanne;

| N. | arvestades, et olukord Malis ähvardab rahvusvahelist rahu ja julgeolekut ning nõuab lahendust, mis ei piirdu pelgalt julgeolekuohtudega ning hõlmab rahvusvahelise üldsuse pikaajalist pühendumist ja otsustavat tegutsemist sügavalt juurdunud poliitiliste, juhtimis-, arengu- ja humanitaarprobleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et olukord Malis ähvardab rahvusvahelist rahu ja julgeolekut ning nõuab lahendust, mis ei piirdu pelgalt julgeolekuohtudega ning hõlmab rahvusvahelise üldsuse pikaajalist pühendumist ja otsustavat tegutsemist sügavalt juurdunud poliitiliste, juhtimis-, arengu- ja humanitaarprobleemide lahendamiseks;

| O. | arvestades, et kahe viimase aastakümne jooksul on Malis korraldatud valimisi korrapäraselt ning arvestades, et enne riigipööret seati riiki demokraatia saavutamisel Aafrikas eeskujuks, kuigi riigi majandus ei arenenud piisavalt edasi, et tagada noortele (suurem osa neist pidi hoopis riigist lahkuma) paremat tulevikku või parandada elanikkonna toimetulekut üldiselt; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kahe viimase aastakümne jooksul on Malis korraldatud valimisi korrapäraselt ning arvestades, et enne riigipööret seati riiki demokraatia saavutamisel Aafrikas eeskujuks, kuigi riigi majandus ei arenenud piisavalt edasi, et tagada noortele (suurem osa neist pidi hoopis riigist lahkuma) paremat tulevikku või parandada elanikkonna toimetulekut üldiselt;

| P. | arvestades, et Mali majandusliku arengu taaskäivitamiseks on vaja sihipärast abi, mis keskendub riigi tegelikele vajadustele; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Mali majandusliku arengu taaskäivitamiseks on vaja sihipärast abi, mis keskendub riigi tegelikele vajadustele;

| Q. | arvestades, et Mali kriis on mitmetahuline ja keeruline ning seda ei saa käsitleda vaid etnilise konfliktina; arvestades, et lahendused peavad seetõttu olema kõikehõlmavad ja sidusad ning hõlmama majandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitikat, mille eesmärk on parandada elanikkonna elustandardit, ning selle saavutamiseks on oluline mõista tehtud vigasid, analüüsides Mali majandusliku arengu ebaõnnestumise sisemisi ja väliseid tegureid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Mali kriis on mitmetahuline ja keeruline ning seda ei saa käsitleda vaid etnilise konfliktina; arvestades, et lahendused peavad seetõttu olema kõikehõlmavad ja sidusad ning hõlmama majandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitikat, mille eesmärk on parandada elanikkonna elustandardit, ning selle saavutamiseks on oluline mõista tehtud vigasid, analüüsides Mali majandusliku arengu ebaõnnestumise sisemisi ja väliseid tegureid;

| R. | arvestades, et põhiseadusevastane valitsusevahetus on rahu, julgeoleku ja arengu saavutamisel suureks takistuseks; arvestades, et demokraatiat, valimisi ja valitsemistava käsitleva Aafrika harta artiklis 25 on sätestatud, et riigipöörde katsetel osalenutel ei ole lubatud osaleda demokraatliku korra taastamiseks korraldatavatel valimistel ega töötada oma riigi poliitilistes institutsioonides vastutaval kohal; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et põhiseadusevastane valitsusevahetus on rahu, julgeoleku ja arengu saavutamisel suureks takistuseks; arvestades, et demokraatiat, valimisi ja valitsemistava käsitleva Aafrika harta artiklis 25 on sätestatud, et riigipöörde katsetel osalenutel ei ole lubatud osaleda demokraatliku korra taastamiseks korraldatavatel valimistel ega töötada oma riigi poliitilistes institutsioonides vastutaval kohal;

| S. | arvestades, et inimõiguste olukord Malis halvenes järsult pärast riigi põhjaosas alanud mässu ja 22. märtsil 2012 toimunud sõjalist riigipööret; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et inimõiguste olukord Malis halvenes järsult pärast riigi põhjaosas alanud mässu ja 22. märtsil 2012 toimunud sõjalist riigipööret;

| T. | arvestades, et Malis on tohutud humanitaarvajadused, sest toiduabist sõltub kuni miljon inimest, sealhulgas 174 129 pagulast naaberriikides ja 300 783riigisisest põgenikku; arvestades, et kui tingimused põhjas võimaldavad ohutut, vabatahtlikku ja väärikat tagasipöördumist, on vaja integreeritud tagasipöördumisstrateegiat; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Malis on tohutud humanitaarvajadused, sest toiduabist sõltub kuni miljon inimest, sealhulgas 174 129 pagulast naaberriikides ja 300 783riigisisest põgenikku; arvestades, et kui tingimused põhjas võimaldavad ohutut, vabatahtlikku ja väärikat tagasipöördumist, on vaja integreeritud tagasipöördumisstrateegiat;

| U. | arvestades, et 750 000 inimest vajab kiiresti toiduabi ning et alatoitlusohus on 660 000 last, kellest 210 000 last ohustab tõsine alatoitlus; arvestades, et põhiliste sotsiaalteenuste kättesaadavus on endiselt piiratud, seda eriti põhjas; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et 750 000 inimest vajab kiiresti toiduabi ning et alatoitlusohus on 660 000 last, kellest 210 000 last ohustab tõsine alatoitlus; arvestades, et põhiliste sotsiaalteenuste kättesaadavus on endiselt piiratud, seda eriti põhjas;

| V. | arvestades, et UNESCO korraldatud rahvusvaheliste ekspertide kohtumisel 2013. aasta veebruaris võeti vastu Mali kultuuripärandi taastamise ja vanade käsikirjade kaitsmise tegevuskava; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et UNESCO korraldatud rahvusvaheliste ekspertide kohtumisel 2013. aasta veebruaris võeti vastu Mali kultuuripärandi taastamise ja vanade käsikirjade kaitsmise tegevuskava;

| W. | arvestades, et Euroopa Liit peab inimõiguste austamist väga tähtsaks; arvestades, et Põhja-Mali elanikkond elab hirmu all ja radikaalsed islamirühmitused rikuvad süstemaatiliselt nende inimõigusi; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Euroopa Liit peab inimõiguste austamist väga tähtsaks; arvestades, et Põhja-Mali elanikkond elab hirmu all ja radikaalsed islamirühmitused rikuvad süstemaatiliselt nende inimõigusi;

| X. | arvestades, et 15. mail 2013. aastal toimus Brüsselis rahastajate kõrgetasemeline konverents „Üheskoos Mali uuendamise nimel”, millel osalesid 108 riigi delegatsioonid, sealhulgas 13 riigipead ja valitsusjuhti, suur hulk välisministreid ning piirkondlike ja rahvusvaheliste institutsioonide juhtivaid esindajaid, koos kohalike asutuste ja kodanikuühiskonna esindajatega; arvestades, et rahastajad kohustusid eraldama järgmisel kahel aastal Malile 3,25 miljardit eurot, kusjuures EL asus juhtpositsioonile, lubades anda 520 miljonit eurot; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et 15. mail 2013. aastal toimus Brüsselis rahastajate kõrgetasemeline konverents „Üheskoos Mali uuendamise nimel”, millel osalesid 108 riigi delegatsioonid, sealhulgas 13 riigipead ja valitsusjuhti, suur hulk välisministreid ning piirkondlike ja rahvusvaheliste institutsioonide juhtivaid esindajaid, koos kohalike asutuste ja kodanikuühiskonna esindajatega; arvestades, et rahastajad kohustusid eraldama järgmisel kahel aastal Malile 3,25 miljardit eurot, kusjuures EL asus juhtpositsioonile, lubades anda 520 miljonit eurot;

| Y. | arvestades, et EL eraldab Mali majanduse jätkusuutliku elavdamise kava toetuseks kokku 1,35 miljardit eurot, millest komisjoni panus on 523,9 miljonit eurot, sealhulgas 12 miljonit eurot humanitaarabi jaoks, et täita kõige pakilisemaid vajadusi; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et EL eraldab Mali majanduse jätkusuutliku elavdamise kava toetuseks kokku 1,35 miljardit eurot, millest komisjoni panus on 523,9 miljonit eurot, sealhulgas 12 miljonit eurot humanitaarabi jaoks, et täita kõige pakilisemaid vajadusi;

| Z. | arvestades, et Kidalis valitsev olukord on jätkuvalt ebakindel ja ähvardab häirida eelseisvaid presidendivalimisi Burkina Faso tehtud vahendusalastest jõupingutustest hoolimata; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et Kidalis valitsev olukord on jätkuvalt ebakindel ja ähvardab häirida eelseisvaid presidendivalimisi Burkina Faso tehtud vahendusalastest jõupingutustest hoolimata;

| 1. | rõhutab oma toetust Mali suveräänsusele, ühtsusele ja territoriaalsele terviklikkusele; peab tervitatavaks nimetatud põhimõtete toetuseks toimunud Prantsusmaa sekkumist, mis on esimene samm Mali ülesehitamise ja demokratiseerimise suunas; nõuab, et EL oleks sellesse protsessi tihedalt kaasatud; |
| --- | --- |

1.

rõhutab oma toetust Mali suveräänsusele, ühtsusele ja territoriaalsele terviklikkusele; peab tervitatavaks nimetatud põhimõtete toetuseks toimunud Prantsusmaa sekkumist, mis on esimene samm Mali ülesehitamise ja demokratiseerimise suunas; nõuab, et EL oleks sellesse protsessi tihedalt kaasatud;

| 2. | toetab Mali juhitavat poliitilist protsessi, mis võib aidata riigil saavutada pikaajalise poliitilise stabiilsuse ja majandusliku heaolu; rõhutab, kui tähtis on riigis jätkuvale kriisile tõelise ja demokraatliku poliitilise lahenduse otsinguil kõiki osapooli hõlmav riigisisene dialoog ja lepitusprotsess; peab sellega seoses tervitatavaks riikliku dialoogi ja lepituse komisjoni loomist 6. märtsil 2013. aastal ning avaldab lootust, et see alustab kiiresti tegevust; tunneb heameelt selle üle, et kõnealuse komisjoni aseesimeesteks nimetati naisterahvas ja tuareeg, mis annab tunnistust tahtest arendada poliitilises protsessis kaasatust ja pluralismi; |
| --- | --- |

2.

toetab Mali juhitavat poliitilist protsessi, mis võib aidata riigil saavutada pikaajalise poliitilise stabiilsuse ja majandusliku heaolu; rõhutab, kui tähtis on riigis jätkuvale kriisile tõelise ja demokraatliku poliitilise lahenduse otsinguil kõiki osapooli hõlmav riigisisene dialoog ja lepitusprotsess; peab sellega seoses tervitatavaks riikliku dialoogi ja lepituse komisjoni loomist 6. märtsil 2013. aastal ning avaldab lootust, et see alustab kiiresti tegevust; tunneb heameelt selle üle, et kõnealuse komisjoni aseesimeesteks nimetati naisterahvas ja tuareeg, mis annab tunnistust tahtest arendada poliitilises protsessis kaasatust ja pluralismi;

| 3. | on tõsiselt mures olukorra pärast Kidalis, kus MNLA liikmetest tuareegid keelduvad endiselt andmast üle kontrolli Mali sõjaväele ja takistavad seetõttu tõsiselt lepitusprotsessi; kutsub valitsust ja MNLAd üles viima läbi esialgse arutelu MNLA osalemise üle riiklikus dialoogi ja lepituse komisjonis; |
| --- | --- |

3.

on tõsiselt mures olukorra pärast Kidalis, kus MNLA liikmetest tuareegid keelduvad endiselt andmast üle kontrolli Mali sõjaväele ja takistavad seetõttu tõsiselt lepitusprotsessi; kutsub valitsust ja MNLAd üles viima läbi esialgse arutelu MNLA osalemise üle riiklikus dialoogi ja lepituse komisjonis;

| 4. | kutsub tungivalt üles rakendama kiiresti tegevuskava, et toetada üleminekut seni, kuni kogu riigis kehtestatakse uuesti põhiseaduslik kord ja õigusriigi põhimõte demokraatlike, vabade, õiglaste ja läbipaistvate valimiste korraldamise kaudu 2013. aastal; tunneb heameelt selle üle, et Mali ametivõimud on otsustanud korraldada valimised 28. juulil ja 11. augustil 2013 ning et üleminekuvalitsuse juhid on andnud teada, et nad ei kandideeri valimistel; tunnistab, et valimiste korraldamine on seotud raskustega, mida muu hulgas tekitavad sellised ülesanded nagu julgeoleku tagamine põhjaaladel, biomeetriliste valijakaartide väljastamine ja põgenike kandmine valijate registrisse, ning kutsub ELi ja tema rahvusvahelisi partnereid üles suurendama oma toetust eesseisvale valimisprotsessile; pooldab sellega seoses kavatsust saata Mali valitsuse taotlusel riiki ELi valimiste vaatlusmissioon; |
| --- | --- |

4.

kutsub tungivalt üles rakendama kiiresti tegevuskava, et toetada üleminekut seni, kuni kogu riigis kehtestatakse uuesti põhiseaduslik kord ja õigusriigi põhimõte demokraatlike, vabade, õiglaste ja läbipaistvate valimiste korraldamise kaudu 2013. aastal; tunneb heameelt selle üle, et Mali ametivõimud on otsustanud korraldada valimised 28. juulil ja 11. augustil 2013 ning et üleminekuvalitsuse juhid on andnud teada, et nad ei kandideeri valimistel; tunnistab, et valimiste korraldamine on seotud raskustega, mida muu hulgas tekitavad sellised ülesanded nagu julgeoleku tagamine põhjaaladel, biomeetriliste valijakaartide väljastamine ja põgenike kandmine valijate registrisse, ning kutsub ELi ja tema rahvusvahelisi partnereid üles suurendama oma toetust eesseisvale valimisprotsessile; pooldab sellega seoses kavatsust saata Mali valitsuse taotlusel riiki ELi valimiste vaatlusmissioon;

| 5. | kinnitab veel kord, et presidendi- ja parlamendivalimisi nähakse kui esimest sammu demokraatia poole tagasipöördumise suunas ning et valimiste läbiviimine on edasiste valitsuste usaldatavuse ja legitiimsuse tagamisel peamise tähtsusega; |
| --- | --- |

5.

kinnitab veel kord, et presidendi- ja parlamendivalimisi nähakse kui esimest sammu demokraatia poole tagasipöördumise suunas ning et valimiste läbiviimine on edasiste valitsuste usaldatavuse ja legitiimsuse tagamisel peamise tähtsusega;

| 6. | peab tervitatavaks Burkina Faso presidendi püüdlusi olla vahendajaks Mali valitsuse ja tuareegi mässuliste vahel Ouagadougous käimasolevatel läbirääkimistel; nõuab läbirääkimiste kiiret lõpuleviimist ning kordab, et on kindlalt otsustanud toetada riigi kontrolli taastamist kogu Mali territooriumil ja eelseisvat valimiste läbiviimist, seda ka Kidali piirkonnas ja põgenikelaagrites; |
| --- | --- |

6.

peab tervitatavaks Burkina Faso presidendi püüdlusi olla vahendajaks Mali valitsuse ja tuareegi mässuliste vahel Ouagadougous käimasolevatel läbirääkimistel; nõuab läbirääkimiste kiiret lõpuleviimist ning kordab, et on kindlalt otsustanud toetada riigi kontrolli taastamist kogu Mali territooriumil ja eelseisvat valimiste läbiviimist, seda ka Kidali piirkonnas ja põgenikelaagrites;

| 7. | toonitab, et mis tahes poliitilist lahendust Mali ülesehitamiseks peab toetama selge ja jätkusuutlik majandusliku arengu strateegia, mis aitab lahendada töötuse probleemi, et parandada elanikkonna elujärge, ning rõhutab, et riigi stabiilsuse seisukohast on otsustavalt tähtis taastada sellised põhiteenused nagu tervishoid, haridus ning juurdepääs veele ja kanalisatsioonile; on arvamusel, et poliitilise stabiilsuse tagamiseks ning selleks, et Mali kogukond võiks tervikuna olla kaasatud riigi tuleviku ülesehitamisse, on vaja institutsioonilisi reforme; rõhutab samuti, et paremate arengualaste tulemuste saavutamiseks on vaja tugevdada demokraatlikke protsesse ja vastutust kogu riigis; |
| --- | --- |

7.

toonitab, et mis tahes poliitilist lahendust Mali ülesehitamiseks peab toetama selge ja jätkusuutlik majandusliku arengu strateegia, mis aitab lahendada töötuse probleemi, et parandada elanikkonna elujärge, ning rõhutab, et riigi stabiilsuse seisukohast on otsustavalt tähtis taastada sellised põhiteenused nagu tervishoid, haridus ning juurdepääs veele ja kanalisatsioonile; on arvamusel, et poliitilise stabiilsuse tagamiseks ning selleks, et Mali kogukond võiks tervikuna olla kaasatud riigi tuleviku ülesehitamisse, on vaja institutsioonilisi reforme; rõhutab samuti, et paremate arengualaste tulemuste saavutamiseks on vaja tugevdada demokraatlikke protsesse ja vastutust kogu riigis;

| 8. | peab tervitatavaks aastateks 2013–2014 koostatud püsivate ümberkorralduste kava, mis valmis 29. jaanuaril 2013. aastal vastu võetud üleminekuperioodi tegevuskava raames, ning 2011. aasta detsembris vastu võetud majanduskasvu edendamise ja vaesuse vähendamise strateegilist raamistikku aastateks 2012–2017; |
| --- | --- |

8.

peab tervitatavaks aastateks 2013–2014 koostatud püsivate ümberkorralduste kava, mis valmis 29. jaanuaril 2013. aastal vastu võetud üleminekuperioodi tegevuskava raames, ning 2011. aasta detsembris vastu võetud majanduskasvu edendamise ja vaesuse vähendamise strateegilist raamistikku aastateks 2012–2017;

| 9. | on veendunud, et Mali püsivate ümberkorralduste kava edu huvides tuleb arvesse võtta ka piirkondlikku ja kohalikku mõõdet, pidades eelkõige silmas hea valitsemistava juurutamist ja suuremat majanduslikku integratsiooni, majanduse infrastruktuuri parandamist, inimressursside arendamist tervishoiu ja hariduse valdkondades ning partnerluse loomist ressursside kasutamiseks ja hinnangute jälgimiseks; |
| --- | --- |

9.

on veendunud, et Mali püsivate ümberkorralduste kava edu huvides tuleb arvesse võtta ka piirkondlikku ja kohalikku mõõdet, pidades eelkõige silmas hea valitsemistava juurutamist ja suuremat majanduslikku integratsiooni, majanduse infrastruktuuri parandamist, inimressursside arendamist tervishoiu ja hariduse valdkondades ning partnerluse loomist ressursside kasutamiseks ja hinnangute jälgimiseks;

| 10. | kutsub Mali valitsust üles tegema koostööd asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonidega, et anda Mali rahvale piisavat ja kooskõlastatud abi; |
| --- | --- |

10.

kutsub Mali valitsust üles tegema koostööd asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonidega, et anda Mali rahvale piisavat ja kooskõlastatud abi;

| 11. | on seisukohal, et Mali arenguküsimuste lahendamiseks on vaja nii piisavat rahastamist kui ka paremat kooskõlastamist ELi tasandil ja teiste rahvusvaheliste rahastajatega; toetab igati olukorrale kohandatud tegevusviisi, milles keskendutakse riigi vajadustele ja milles kajastuvad tegevuskava rakendamise ja õigusriigi taastamise suunas tehtud edusammud; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et Mali arenguküsimuste lahendamiseks on vaja nii piisavat rahastamist kui ka paremat kooskõlastamist ELi tasandil ja teiste rahvusvaheliste rahastajatega; toetab igati olukorrale kohandatud tegevusviisi, milles keskendutakse riigi vajadustele ja milles kajastuvad tegevuskava rakendamise ja õigusriigi taastamise suunas tehtud edusammud;

| 12. | kutsub ELi ja tema rahvusvahelisi partnereid üles aitama Lääne-Aafrika valitsustel võidelda uimastikaubanduse ja relvade leviku vastu; kutsub selle piirkonna riike üles seadma oma arengupoliitika keskmesse tasakaalustatud ja säästva arengu strateegia, pakkuma kogu elanikkonnale põhilisi avalikke teenuseid ning looma töövõimalusi, pidades eelkõige silmas noori; |
| --- | --- |

12.

kutsub ELi ja tema rahvusvahelisi partnereid üles aitama Lääne-Aafrika valitsustel võidelda uimastikaubanduse ja relvade leviku vastu; kutsub selle piirkonna riike üles seadma oma arengupoliitika keskmesse tasakaalustatud ja säästva arengu strateegia, pakkuma kogu elanikkonnale põhilisi avalikke teenuseid ning looma töövõimalusi, pidades eelkõige silmas noori;

| 13. | kutsub ELi, ÜROd ja riike eraldi üles andma logistilist ja tehnilist tuge, mis aitaks Mali elanikel võidelda uimastikaubanduse ja relvade leviku vastu; kutsub kõiki Saheli piirkonna riike üles kooskõlastama oma julgeolekupoliitikat, et moodustada ebaseaduslikule kaubandusele tugev vastuseis; |
| --- | --- |

13.

kutsub ELi, ÜROd ja riike eraldi üles andma logistilist ja tehnilist tuge, mis aitaks Mali elanikel võidelda uimastikaubanduse ja relvade leviku vastu; kutsub kõiki Saheli piirkonna riike üles kooskõlastama oma julgeolekupoliitikat, et moodustada ebaseaduslikule kaubandusele tugev vastuseis;

| 14. | rõhutab, et julgeolek ja areng Sahelis on teineteist vastastikku tugevdavad; pooldab Prantsusmaa algset sekkumist, mida toetab AFISMA ja alates 1. juulist 2013 ka Minusma, et peatada edasine destabiliseerimine ja osutada vastupanu äärmuslikele jõududele; rõhutab, et ELi väljaõppemissioonil (EUTM Mali) on tähtis täiendav roll, mis võimaldab anda otsustavat abi Mali sõjaväe pikaajalisema suutlikkuse väljaarendamiseks; tuletab meelde, et riigi pikaajalisem stabiilsus, julgeolek ja territoriaalne terviklikkus eeldab vägivaldse ja radikaalse äärmusluse ning relva-, uimasti- ja inimkaubanduse likvideerimise kõrval ka ebaseaduslikku tegevusse kaasatud vaesuses elavate inimeste ja töötute noorte jaoks alternatiivsete võimaluste soodustamist; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et julgeolek ja areng Sahelis on teineteist vastastikku tugevdavad; pooldab Prantsusmaa algset sekkumist, mida toetab AFISMA ja alates 1. juulist 2013 ka Minusma, et peatada edasine destabiliseerimine ja osutada vastupanu äärmuslikele jõududele; rõhutab, et ELi väljaõppemissioonil (EUTM Mali) on tähtis täiendav roll, mis võimaldab anda otsustavat abi Mali sõjaväe pikaajalisema suutlikkuse väljaarendamiseks; tuletab meelde, et riigi pikaajalisem stabiilsus, julgeolek ja territoriaalne terviklikkus eeldab vägivaldse ja radikaalse äärmusluse ning relva-, uimasti- ja inimkaubanduse likvideerimise kõrval ka ebaseaduslikku tegevusse kaasatud vaesuses elavate inimeste ja töötute noorte jaoks alternatiivsete võimaluste soodustamist;

| 15. | rõhutab, et on vaja leida piirkondlik lahendus, mis põhineb alapiirkonna riikide konverentsi, eelkõige Alžeeria ja Mauritaania toetuse saanud piirkondlikul kokkuleppel; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et on vaja leida piirkondlik lahendus, mis põhineb alapiirkonna riikide konverentsi, eelkõige Alžeeria ja Mauritaania toetuse saanud piirkondlikul kokkuleppel;

| 16. | nõuab Mali relvajõudude ja laiemate korrakaitsejõudude reformi kiirendamist demokraatliku tsiviilkontrolli all, et tagada stabiilsus ja suurendada usaldust korrakaitsesektori vastu, mis peaks aitama kaasa püsiva rahu ja demokraatia saavutamisele riigis; |
| --- | --- |

16.

nõuab Mali relvajõudude ja laiemate korrakaitsejõudude reformi kiirendamist demokraatliku tsiviilkontrolli all, et tagada stabiilsus ja suurendada usaldust korrakaitsesektori vastu, mis peaks aitama kaasa püsiva rahu ja demokraatia saavutamisele riigis;

| 17. | kutsub Mali valitsust üles pöörama erilist tähelepanu inimõiguste edendamisele üle kogu Mali ning andma kohtu alla kõik need, kes on rikkunud tõsiselt inimõigusi, hoolimata sellest, kas nad kuuluvad äärmuslikesse islamirühmitustesse või Mali sõjaväesse; |
| --- | --- |

17.

kutsub Mali valitsust üles pöörama erilist tähelepanu inimõiguste edendamisele üle kogu Mali ning andma kohtu alla kõik need, kes on rikkunud tõsiselt inimõigusi, hoolimata sellest, kas nad kuuluvad äärmuslikesse islamirühmitustesse või Mali sõjaväesse;

| 18. | kiidab nende Aafrika riikide jõupingutusi, kes andsid panuse AFISMAsse, ning väljendab heameelt selle käivitamise üle Malis; väljendab samuti heameelt, et võeti vastu ÜRO julgeolekunõukogu resolutsioon 2100 (2013), millega luuakse ÜRO mitmemõõtmeline integreeritud stabiliseerimismissioon Malis (Minusma) – missioon, millel on tugev mandaat riik stabiliseerida, toetada ülemineku tegevuskava rakendamist, kaitsta tsiviilelanikke, edendada ja kaitsta inimõigusi, toetada humanitaarabi andmist, kultuuri säilitamist ning riiklikku ja rahvusvahelist õigust; avaldab lootust, et Minusma on varsti täielikult toimiv ning julgeolekuolukord selline, et missiooni võib käivitada 1. juulil 2013; |
| --- | --- |

18.

kiidab nende Aafrika riikide jõupingutusi, kes andsid panuse AFISMAsse, ning väljendab heameelt selle käivitamise üle Malis; väljendab samuti heameelt, et võeti vastu ÜRO julgeolekunõukogu resolutsioon 2100 (2013), millega luuakse ÜRO mitmemõõtmeline integreeritud stabiliseerimismissioon Malis (Minusma) – missioon, millel on tugev mandaat riik stabiliseerida, toetada ülemineku tegevuskava rakendamist, kaitsta tsiviilelanikke, edendada ja kaitsta inimõigusi, toetada humanitaarabi andmist, kultuuri säilitamist ning riiklikku ja rahvusvahelist õigust; avaldab lootust, et Minusma on varsti täielikult toimiv ning julgeolekuolukord selline, et missiooni võib käivitada 1. juulil 2013;

| 19. | kiidab heaks EUTM Mali käivitamise 18. veebruaril 2013 ning selle volitused toetada demokraatliku tsiviilkontrolli all toimuvat Mali relvajõudude reformi; tuletab meelde tungivat vajadust toetada Mali valitsust riigi territoriaalse terviklikkuse pikaajalisel säilitamisel, mis eeldab vajalike vahendite olemasolu, et reageerida peamistele asümmeetrilistele ohtudele, mis tulenevad radikaalsetest islamirühmitustest ning inimeste, kaupade ja relvade salakaubaveost; arvab, et EL peaks kaaluma võimalust lisada Mali relvajõudude koolitusprogrammidesse moodulid, mis käsitlevad häid tavasid, inimõigusi ja korruptsiooni vastu võitlemist; |
| --- | --- |

19.

kiidab heaks EUTM Mali käivitamise 18. veebruaril 2013 ning selle volitused toetada demokraatliku tsiviilkontrolli all toimuvat Mali relvajõudude reformi; tuletab meelde tungivat vajadust toetada Mali valitsust riigi territoriaalse terviklikkuse pikaajalisel säilitamisel, mis eeldab vajalike vahendite olemasolu, et reageerida peamistele asümmeetrilistele ohtudele, mis tulenevad radikaalsetest islamirühmitustest ning inimeste, kaupade ja relvade salakaubaveost; arvab, et EL peaks kaaluma võimalust lisada Mali relvajõudude koolitusprogrammidesse moodulid, mis käsitlevad häid tavasid, inimõigusi ja korruptsiooni vastu võitlemist;

| 20. | märgib, et EUCAP Sahel Niger teeb täiendavat tööd, pakkudes koolitust naaberriikides julgeolekusektori tugevdamise alal ning kooskõlastades oma tegevust EUTM Maliga Bamakos asuva kontaktametniku kaudu; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles kavandama võimalusi samalaadse toe pakkumiseks Mali laiemate korrakaitsejõudude reformi puhul (sealhulgas politsei, riiklik piirivalve, sandarmeeria ja õigusvaldkond), hinnates muu hulgas, kas seda oleks võimalik teha EUTM Mali või EUCAP Sahel Nigeri volituste laiendamise kaudu või tuleks selleks luua uus ÜJKP missioon, mis tegeleb tsiviilkorrakaitse sektori laiema reformiga; |
| --- | --- |

20.

märgib, et EUCAP Sahel Niger teeb täiendavat tööd, pakkudes koolitust naaberriikides julgeolekusektori tugevdamise alal ning kooskõlastades oma tegevust EUTM Maliga Bamakos asuva kontaktametniku kaudu; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles kavandama võimalusi samalaadse toe pakkumiseks Mali laiemate korrakaitsejõudude reformi puhul (sealhulgas politsei, riiklik piirivalve, sandarmeeria ja õigusvaldkond), hinnates muu hulgas, kas seda oleks võimalik teha EUTM Mali või EUCAP Sahel Nigeri volituste laiendamise kaudu või tuleks selleks luua uus ÜJKP missioon, mis tegeleb tsiviilkorrakaitse sektori laiema reformiga;

| 21. | mõistab hukka inimõiguste rikkumised ja nõuab nende toimepanijate vastutusele võtmist; väljendab heameelt Rahvusvahelise Kriminaalkohtu otsuse üle algatada uurimine ning kutsub Mali ametivõime üles Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga koostööd tegema; peab tervitatavaks esimeste inimõiguste vaatlejate lähetamist Malisse vastavalt Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu ning ECOWASi otsustele; rõhutab, et poliitiline ülesehitamine ja selle usaldusväärsus sõltuvad samuti üleminekuaja õigusmehhanismide loomisest; |
| --- | --- |

21.

mõistab hukka inimõiguste rikkumised ja nõuab nende toimepanijate vastutusele võtmist; väljendab heameelt Rahvusvahelise Kriminaalkohtu otsuse üle algatada uurimine ning kutsub Mali ametivõime üles Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga koostööd tegema; peab tervitatavaks esimeste inimõiguste vaatlejate lähetamist Malisse vastavalt Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu ning ECOWASi otsustele; rõhutab, et poliitiline ülesehitamine ja selle usaldusväärsus sõltuvad samuti üleminekuaja õigusmehhanismide loomisest;

| 22. | nõuab puudust kannatavale elanikkonnale humanitaarabi andmise jätkamist ning meetmete võtmist pagulaste takistamatu ja vabatahtliku tagasipöördumise tagamiseks; rõhutab, et humanitaarabialast tegevuskava tuleb hoida selgelt lahus poliitilisest ja julgeolekualasest tegevuskavast, et tagada humanitaartegevuse erapooletus, humanitaartöötajate ohutus ja abi kättesaadavus seda vajavatele isikutele; |
| --- | --- |

22.

nõuab puudust kannatavale elanikkonnale humanitaarabi andmise jätkamist ning meetmete võtmist pagulaste takistamatu ja vabatahtliku tagasipöördumise tagamiseks; rõhutab, et humanitaarabialast tegevuskava tuleb hoida selgelt lahus poliitilisest ja julgeolekualasest tegevuskavast, et tagada humanitaartegevuse erapooletus, humanitaartöötajate ohutus ja abi kättesaadavus seda vajavatele isikutele;

| 23. | kutsub kõiki Mali julgeolekujõude üles tagama riigis julgeoleku, et humanitaarabi võiks jõuda kogu elanikkonnani; |
| --- | --- |

23.

kutsub kõiki Mali julgeolekujõude üles tagama riigis julgeoleku, et humanitaarabi võiks jõuda kogu elanikkonnani;

| 24. | mõistab veel kord hukka kultuuripärandi objektide rüüstamise ja hävitamise; peab tervitatavaks UNESCO hiljutisi meetmeid Mali kultuuripärandi taastamiseks; |
| --- | --- |

24.

mõistab veel kord hukka kultuuripärandi objektide rüüstamise ja hävitamise; peab tervitatavaks UNESCO hiljutisi meetmeid Mali kultuuripärandi taastamiseks;

| 25. | on arvamusel, et EL peaks Mali kriisi silmas pidades tegema vajalikke kohandusi Saheli julgeolekut ja arengut käsitlevasse Euroopa Liidu strateegiasse; rõhutab, et strateegia arengu- ja julgeolekualased sambad vajavad paremat integreerimist ja selle poliitikavahendeid on vaja paremini kooskõlastada; rõhutab, et ELi varajase hoiatamise süsteeme on vaja parandada nii, et seeläbi oleks võimalik strateegia ennetusmõõdet ellu viia; |
| --- | --- |

25.

on arvamusel, et EL peaks Mali kriisi silmas pidades tegema vajalikke kohandusi Saheli julgeolekut ja arengut käsitlevasse Euroopa Liidu strateegiasse; rõhutab, et strateegia arengu- ja julgeolekualased sambad vajavad paremat integreerimist ja selle poliitikavahendeid on vaja paremini kooskõlastada; rõhutab, et ELi varajase hoiatamise süsteeme on vaja parandada nii, et seeläbi oleks võimalik strateegia ennetusmõõdet ellu viia;

| 26. | tunneb heameelt ELi ja Prantsusmaa poolt koos Maliga 15. mail 2013 Brüsselis korraldatud Mali rahastajate kõrgetasemelise konverentsi „Üheskoos Mali uuendamise nimel” tulemuste ja järelduste üle, milles toetatakse Mali püsivate ümberkorralduste kava; kutsub ELi ja tema rahvusvahelisi partnereid üles kiiresti ellu viima oma vastastikuseid kohustusi konverentsi järelmeetmete tõhusas ja kooskõlastatud raamistikus; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on algatada Malis üldine valitsemisreform, kehtestada uus detsentraliseerimispoliitika ning luua tingimused Mali jätkusuutlikuks majandus- ja sotsiaalarenguks; |
| --- | --- |

26.

tunneb heameelt ELi ja Prantsusmaa poolt koos Maliga 15. mail 2013 Brüsselis korraldatud Mali rahastajate kõrgetasemelise konverentsi „Üheskoos Mali uuendamise nimel” tulemuste ja järelduste üle, milles toetatakse Mali püsivate ümberkorralduste kava; kutsub ELi ja tema rahvusvahelisi partnereid üles kiiresti ellu viima oma vastastikuseid kohustusi konverentsi järelmeetmete tõhusas ja kooskõlastatud raamistikus; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on algatada Malis üldine valitsemisreform, kehtestada uus detsentraliseerimispoliitika ning luua tingimused Mali jätkusuutlikuks majandus- ja sotsiaalarenguks;

| 27. | rõhutab vajadust tihedama piirkondliku koostöö järele ning on arvamusel, et EL peaks kasutama oma poliitilist mõjujõudu ja finantsvõimendust selleks, et õhutada oma selle piirkonna partnereid ühtlustama oma sageli killustatud poliitilisi, diplomaatilisi ja sõjalisi algatusi, mis aitaks Sahelis esinevaid mitmetahulisi probleeme tulemuslikumalt lahendada; |
| --- | --- |

27.

rõhutab vajadust tihedama piirkondliku koostöö järele ning on arvamusel, et EL peaks kasutama oma poliitilist mõjujõudu ja finantsvõimendust selleks, et õhutada oma selle piirkonna partnereid ühtlustama oma sageli killustatud poliitilisi, diplomaatilisi ja sõjalisi algatusi, mis aitaks Sahelis esinevaid mitmetahulisi probleeme tulemuslikumalt lahendada;

| 28. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Mali valitsusele ja Rahvuskogule, Aafrika Liidule, ECOWASile, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste nõukogule ning ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsioonile. |
| --- | --- |

28.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Mali valitsusele ja Rahvuskogule, Aafrika Liidule, ECOWASile, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste nõukogule ning ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsioonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0141.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0263.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/133 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/133

---

P7_TA(2013)0282

Partnerlus- ja koostööleping Afganistaniga

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon ELi-Afganistani partnerlus- ja arengualase koostöölepingu üle peetavate läbirääkimiste kohta (2013/2665(RSP))

(2016/C 065/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid raporteid ja resolutsioone Afganistani kohta, eelkõige 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni uue Afganistani-strateegia kohta (1), 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni Afganistanile antava ELi rahalise abi eelarvekontrolli kohta (2) ja 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni naiste olukorra kohta Afganistanis ja Pakistanis (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid raporteid ja resolutsioone Afganistani kohta, eelkõige 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni uue Afganistani-strateegia kohta (1), 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni Afganistanile antava ELi rahalise abi eelarvekontrolli kohta (2) ja 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni naiste olukorra kohta Afganistanis ja Pakistanis (3),

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone Afganistani kohta, sealhulgas 2013. aasta märtsi resolutsiooni 2096, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone Afganistani kohta, sealhulgas 2013. aasta märtsi resolutsiooni 2096,

| — | võttes arvesse 2011. ja 2012. aasta rahvusvaheliste Afganistani käsitlevate konverentside (sealhulgas 2011. aasta detsembris Bonnis, 2012. aasta mais Chicagos, 2012. aasta juunis Kabulis ja 2012. aasta juulis Tōkyōs toimunud konverentsi) järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2011. ja 2012. aasta rahvusvaheliste Afganistani käsitlevate konverentside (sealhulgas 2011. aasta detsembris Bonnis, 2012. aasta mais Chicagos, 2012. aasta juunis Kabulis ja 2012. aasta juulis Tōkyōs toimunud konverentsi) järeldusi,

| — | võttes arvesse avaldust, mille Afganistaniga suhtlemiseks loodud ELi delegatsioon esitas kokkuleppel ELi Afganistani missiooni juhtidega 19. novembril 2012. aastal surmamõistetud inimeste hukkamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse avaldust, mille Afganistaniga suhtlemiseks loodud ELi delegatsioon esitas kokkuleppel ELi Afganistani missiooni juhtidega 19. novembril 2012. aastal surmamõistetud inimeste hukkamise kohta,

| — | võttes arvesse ELi riikide välisministrite 27. mai 2013. aasta otsust, millega pikendati Euroopa Liidu politseimissiooni Afganistanis (EUPOL Afghanistan) kuni 31. detsembrini 2014, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi riikide välisministrite 27. mai 2013. aasta otsust, millega pikendati Euroopa Liidu politseimissiooni Afganistanis (EUPOL Afghanistan) kuni 31. detsembrini 2014,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et EL on toetanud Afganistani ülesehitamist ja arengut alates 2002. aastast ning jätkab Afganistani rahumeelse üleminekuprotsessi, Afganistani kaasava ja jätkusuutliku arengu ning kogu piirkonna stabiilsuse ja julgeoleku toetamist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL on toetanud Afganistani ülesehitamist ja arengut alates 2002. aastast ning jätkab Afganistani rahumeelse üleminekuprotsessi, Afganistani kaasava ja jätkusuutliku arengu ning kogu piirkonna stabiilsuse ja julgeoleku toetamist;

| B. | arvestades, et aastatel 2011–2013 keskendub ELi abi sellistele otsustava tähtsusega valdkondadele nagu valitsemine (sealhulgas politsei), põllumajandus, maaelu areng, tervishoid ja sotsiaalkaitse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et aastatel 2011–2013 keskendub ELi abi sellistele otsustava tähtsusega valdkondadele nagu valitsemine (sealhulgas politsei), põllumajandus, maaelu areng, tervishoid ja sotsiaalkaitse;

| C. | arvestades, et EL ja Afganistan on lõpetamas läbirääkimisi partnerluse ja arengukoostöö lepingu üle, mille abil jõutakse ELi ja Afganistani koostöös uuele, terviklikule tasandile uue õigusraamistikuga; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL ja Afganistan on lõpetamas läbirääkimisi partnerluse ja arengukoostöö lepingu üle, mille abil jõutakse ELi ja Afganistani koostöös uuele, terviklikule tasandile uue õigusraamistikuga;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlament on nõudnud, et töötataks välja viie aasta tegevuskava oopiumikasvatuse likvideerimiseks Afganistanis alternatiivsete tegevusvaldkondade arendamise kaudu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlament on nõudnud, et töötataks välja viie aasta tegevuskava oopiumikasvatuse likvideerimiseks Afganistanis alternatiivsete tegevusvaldkondade arendamise kaudu;

| E. | arvestades, et EL toetab Afganistani politseijõudude koolitamist ja nende suutlikkuse suurendamist, ning arvestades, et ELi politseimissiooni (EUPOL) on alates 2007. aastast toetanud kestliku ja tulemuslikult töötava tsiviilpolitsei loomist, aidates nii Afganistanil luua oma kriminaalõigussüsteemi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EL toetab Afganistani politseijõudude koolitamist ja nende suutlikkuse suurendamist, ning arvestades, et ELi politseimissiooni (EUPOL) on alates 2007. aastast toetanud kestliku ja tulemuslikult töötava tsiviilpolitsei loomist, aidates nii Afganistanil luua oma kriminaalõigussüsteemi;

| F. | arvestades, et ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC) andmetel Afganistani kodanikest narkosõltlaste arv kasvab jätkuvalt ja sellel on elanikkonnale suur sotsiaalne mõju; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC) andmetel Afganistani kodanikest narkosõltlaste arv kasvab jätkuvalt ja sellel on elanikkonnale suur sotsiaalne mõju;

| G. | arvestades, et hoolimata ELi aktiivsest rollist uimastivastaste meetmete toetamisel on märkimisväärseid tulemusi saavutatud väga vähe; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et hoolimata ELi aktiivsest rollist uimastivastaste meetmete toetamisel on märkimisväärseid tulemusi saavutatud väga vähe;

| H. | arvestades, et puudulik kooskõlastamine Afganistani toetavate rahastajate ja Afganistani valitsuse vahel vähendab Afganistanile antava ELi toetuse tulemuslikkust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et puudulik kooskõlastamine Afganistani toetavate rahastajate ja Afganistani valitsuse vahel vähendab Afganistanile antava ELi toetuse tulemuslikkust;

| I. | arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumisest alates on Euroopa Parlamendil keskse tähtsusega roll uute koostöölepingute sõlmimiseks vajaliku nõusoleku andmisel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumisest alates on Euroopa Parlamendil keskse tähtsusega roll uute koostöölepingute sõlmimiseks vajaliku nõusoleku andmisel;

| 1. | kinnitab oma jätkuvat toetust niisuguse Afganistani riigi ülesehitamisele, millel on tugevamad demokraatlikud institutsioonid, mis on võimelised tagama Afganistani riikliku suveräänsuse, riigi ühtsuse, territoriaalse terviklikkuse ja Afganistani rahva heaolu; kordab, et Afganistani rahumeelne tulevik sõltub sellest, kas suudetakse üles ehitada stabiilne, turvaline ja majanduslikult jätkusuutlik riik, kus ei ole terrorismi ega uimasteid ning mis tugineb õigusriigi põhimõttele, tõhustatud demokraatlikele institutsioonidele, võimude lahususe austamisele, tugevale parlamendile ja põhiõiguste tagamisele; avaldab sellega seoses tunnustust ELi arengukoostööle ja EUPOLi Afganistani missioonile ning kiidab heaks selle pikendamise; |
| --- | --- |

1.

kinnitab oma jätkuvat toetust niisuguse Afganistani riigi ülesehitamisele, millel on tugevamad demokraatlikud institutsioonid, mis on võimelised tagama Afganistani riikliku suveräänsuse, riigi ühtsuse, territoriaalse terviklikkuse ja Afganistani rahva heaolu; kordab, et Afganistani rahumeelne tulevik sõltub sellest, kas suudetakse üles ehitada stabiilne, turvaline ja majanduslikult jätkusuutlik riik, kus ei ole terrorismi ega uimasteid ning mis tugineb õigusriigi põhimõttele, tõhustatud demokraatlikele institutsioonidele, võimude lahususe austamisele, tugevale parlamendile ja põhiõiguste tagamisele; avaldab sellega seoses tunnustust ELi arengukoostööle ja EUPOLi Afganistani missioonile ning kiidab heaks selle pikendamise;

| 2. | tunneb heameelt viimasel kümnel aastal tehtud jõupingutuste ja edusammude üle; kordab siiski muret Afganistanis valitseva julgeolekuolukorra ja jätkuvalt esineva vägivalla pärast, millega kaasnevad ohud kohalikule elanikkonnale, sealhulgas naistele, lastele, riiklikele julgeolekujõududele ning rahvusvahelistele sõjaväelastele ja tsiviiltöötajatele; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt viimasel kümnel aastal tehtud jõupingutuste ja edusammude üle; kordab siiski muret Afganistanis valitseva julgeolekuolukorra ja jätkuvalt esineva vägivalla pärast, millega kaasnevad ohud kohalikule elanikkonnale, sealhulgas naistele, lastele, riiklikele julgeolekujõududele ning rahvusvahelistele sõjaväelastele ja tsiviiltöötajatele;

| 3. | nõuab tungivalt, et Afganistani valitsus valmistuks võtma pärast rahvusvaheliste vägede väljaviimist oma julgeoleku tagamise eest täieliku vastutuse; kutsub ELi ja liikmesriike üles tõhustama oma jõupingutusi Afganistani valitsuse ja julgeolekujõudude sõjaväelise ja tsiviilsuutlikkuse suurendamise toetamiseks, et saavutada stabiilsus ja julgeolek, mis on sotsiaal-majandusliku arengu tähtis alus, ning vältida võimuvaakumi teket pärast 2014. aastat, kui Afganistan ise hakkab täielikult vastutama oma julgeoleku eest; juhib tähelepanu ohule, et rahvusvaheliste jõudude väljaviimine Afganistanist 2014. aastal võib seal tekitada majandusliku vaakumi; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et Afganistani valitsus valmistuks võtma pärast rahvusvaheliste vägede väljaviimist oma julgeoleku tagamise eest täieliku vastutuse; kutsub ELi ja liikmesriike üles tõhustama oma jõupingutusi Afganistani valitsuse ja julgeolekujõudude sõjaväelise ja tsiviilsuutlikkuse suurendamise toetamiseks, et saavutada stabiilsus ja julgeolek, mis on sotsiaal-majandusliku arengu tähtis alus, ning vältida võimuvaakumi teket pärast 2014. aastat, kui Afganistan ise hakkab täielikult vastutama oma julgeoleku eest; juhib tähelepanu ohule, et rahvusvaheliste jõudude väljaviimine Afganistanist 2014. aastal võib seal tekitada majandusliku vaakumi;

| 4. | toetab partnerlus- ja arengualase koostöölepingu sõlmimiseks peetavaid läbirääkimisi ning rõhutab, et selle lepinguga peaks kaasnema strateegilisem lähenemisviis ja Afganistani ametivõimude toetamine nii rahvusvaheliste vägede väljaviimise ajal kui ka pärast seda; |
| --- | --- |

4.

toetab partnerlus- ja arengualase koostöölepingu sõlmimiseks peetavaid läbirääkimisi ning rõhutab, et selle lepinguga peaks kaasnema strateegilisem lähenemisviis ja Afganistani ametivõimude toetamine nii rahvusvaheliste vägede väljaviimise ajal kui ka pärast seda;

| 5. | rõhutab, kui oluline on see uus leping, milles käsitletakse terviklikult ja jätkusuutlikult omavahel seotud julgeoleku-, majandus-, juhtimis- ja arenguprobleeme Afganistanis; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, kui oluline on see uus leping, milles käsitletakse terviklikult ja jätkusuutlikult omavahel seotud julgeoleku-, majandus-, juhtimis- ja arenguprobleeme Afganistanis;

| 6. | kutsub Afganistani ametiasutusi üles muutma ära kõik surmaotsused ning taaskehtestama surmanuhtlusele moratooriumi, eesmärgiga see lõplikult keelustada; |
| --- | --- |

6.

kutsub Afganistani ametiasutusi üles muutma ära kõik surmaotsused ning taaskehtestama surmanuhtlusele moratooriumi, eesmärgiga see lõplikult keelustada;

| 7. | peab kahetsusväärseks, et puudub poliitiline tahe Afganistaniga partnerluse ja arengukoostöö lepingu üle peetavate läbirääkimiste lõpule viimiseks; nõuab seetõttu, et Euroopa välisteenistus ja Afganistani valitsus viiksid need kiiresti lõpule; |
| --- | --- |

7.

peab kahetsusväärseks, et puudub poliitiline tahe Afganistaniga partnerluse ja arengukoostöö lepingu üle peetavate läbirääkimiste lõpule viimiseks; nõuab seetõttu, et Euroopa välisteenistus ja Afganistani valitsus viiksid need kiiresti lõpule;

| 8. | nõuab, et EL jätkaks uue lepingu raames jõupingutusi, et toetada demokraatlikke väärtusi, õigusriigi põhimõtte järgimist, usaldusväärset juhtimist (sh korruptsioonivastast võitlust), sõltumatut kohtusüsteemi, inimõigusi ja tõelise kodanikuühiskonna loomist; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et EL jätkaks uue lepingu raames jõupingutusi, et toetada demokraatlikke väärtusi, õigusriigi põhimõtte järgimist, usaldusväärset juhtimist (sh korruptsioonivastast võitlust), sõltumatut kohtusüsteemi, inimõigusi ja tõelise kodanikuühiskonna loomist;

| 9. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et hoolimata Euroopa välisteenistuse kohustusest teavitada Euroopa Parlamenti läbirääkimiste kõikidest etappidest ei ole Euroopa Parlamenti nõuetekohaselt teavitatud; tuletab meelde oma uusi Lissaboni lepingus sätestatud õigusi välisasjade valdkonnas ning nõuab Euroopa välisteenistuselt ja nõukogult nii suure tähtsusega küsimuses täielikku koostööd; |
| --- | --- |

9.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et hoolimata Euroopa välisteenistuse kohustusest teavitada Euroopa Parlamenti läbirääkimiste kõikidest etappidest ei ole Euroopa Parlamenti nõuetekohaselt teavitatud; tuletab meelde oma uusi Lissaboni lepingus sätestatud õigusi välisasjade valdkonnas ning nõuab Euroopa välisteenistuselt ja nõukogult nii suure tähtsusega küsimuses täielikku koostööd;

| 10. | juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalmajanduslikus arengus ja majanduse mitmekesistamisel on vaja teha uusi edusamme; rõhutab sellega seoses, et majanduskasvu on võimalik ergutada energiaressursside kasutamisega ning suurema keskendumisega kaevandustööstusele; toonitab siiski, et kaevandustööstus peab toimima läbipaistvalt ning sellele tuleb kohaldada rahvusvahelise mäetööstuse läbipaistvuse algatuse raames kehtestatud norme; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalmajanduslikus arengus ja majanduse mitmekesistamisel on vaja teha uusi edusamme; rõhutab sellega seoses, et majanduskasvu on võimalik ergutada energiaressursside kasutamisega ning suurema keskendumisega kaevandustööstusele; toonitab siiski, et kaevandustööstus peab toimima läbipaistvalt ning sellele tuleb kohaldada rahvusvahelise mäetööstuse läbipaistvuse algatuse raames kehtestatud norme;

| 11. | märgib, et hoolimata viimasel kümnel aastal soolise võrdõiguslikkuse ja põhiõiguste valdkonnas saavutatud teatavatest edusammudest moodustavad naised Afganistanis endiselt ühiskonna kõige haavatavama segmendi ning nende suhtes kasutatakse jätkuvalt ähvardusi, hirmutamist ja vägivalda, samuti kannatavad nad jätkuvalt diskrimineerivate seaduste tõttu; rõhutab nii õiguslikku kui ka praktilist vajadust integreerida naised täielikult ühiskonda, tagada nende täielik osalemine ja anda neile ka tegelikkuses suurem mõjuvõim; mõistab teravalt hukka asjaolu, et paljud naised on pideva ähvardamise ja vägivalla ohvrid ning viimase paari aasta jooksul on Afganistani avalikus elus tähtsal kohal olevaid naisi kas mõrvatud või on nende elu kallale kiputud, ilma et tegude toimepanijate üle oleks kohut mõistetud; |
| --- | --- |

11.

märgib, et hoolimata viimasel kümnel aastal soolise võrdõiguslikkuse ja põhiõiguste valdkonnas saavutatud teatavatest edusammudest moodustavad naised Afganistanis endiselt ühiskonna kõige haavatavama segmendi ning nende suhtes kasutatakse jätkuvalt ähvardusi, hirmutamist ja vägivalda, samuti kannatavad nad jätkuvalt diskrimineerivate seaduste tõttu; rõhutab nii õiguslikku kui ka praktilist vajadust integreerida naised täielikult ühiskonda, tagada nende täielik osalemine ja anda neile ka tegelikkuses suurem mõjuvõim; mõistab teravalt hukka asjaolu, et paljud naised on pideva ähvardamise ja vägivalla ohvrid ning viimase paari aasta jooksul on Afganistani avalikus elus tähtsal kohal olevaid naisi kas mõrvatud või on nende elu kallale kiputud, ilma et tegude toimepanijate üle oleks kohut mõistetud;

| 12. | rõhutab, et on vaja jätkata infrastruktuuride arendamist paljudes sektorites (sh koolid, haiglad, transport, energiavõrgud, põllumajandus ja naiste mõjuvõimu suurendamine) kooskõlas ELi arenguabiga, mida anti juba enne sekkumist 2001. aastal; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et on vaja jätkata infrastruktuuride arendamist paljudes sektorites (sh koolid, haiglad, transport, energiavõrgud, põllumajandus ja naiste mõjuvõimu suurendamine) kooskõlas ELi arenguabiga, mida anti juba enne sekkumist 2001. aastal;

| 13. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et ELi uimastivastase algatusega ei ole seni saavutatud rahuldavaid tulemusi; juhib tähelepanu tõigale, et uimastitootmise ja -kaubandusega toetatakse mässulisi rühmitusi ning soodustatakse eri tasanditel korruptsiooni; rõhutab, et narkovastased meetmed peaks keskenduma põllumajandustootjate toetamisele alternatiivsete sissetulekuallikate leidmisel; toonitab sellega seoses, et on vaja laiemat strateegiat maaelu jätkusuutlikuks arendamiseks ja veevarude majandamiseks; |
| --- | --- |

13.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et ELi uimastivastase algatusega ei ole seni saavutatud rahuldavaid tulemusi; juhib tähelepanu tõigale, et uimastitootmise ja -kaubandusega toetatakse mässulisi rühmitusi ning soodustatakse eri tasanditel korruptsiooni; rõhutab, et narkovastased meetmed peaks keskenduma põllumajandustootjate toetamisele alternatiivsete sissetulekuallikate leidmisel; toonitab sellega seoses, et on vaja laiemat strateegiat maaelu jätkusuutlikuks arendamiseks ja veevarude majandamiseks;

| 14. | tuletab meelde, et rohkem kui 90 % Euroopas saadaolevast heroiinist on Afganistani päritolu ning et see narkootikum põhjustab Euroopa riikides rahvatervise valdkonnas miljarditesse dollaritesse ulatuvaid kulusid; märgib siiski, et oopiumi tootmine on keskse tähtsusega sotsiaalne, majanduslik ja julgeolekualane küsimus; peab kahetsusväärseks, et 2011. aastal kasvas oopiumi tootmine 2010. aastaga võrreldes 61 %, moodustades 9 % Afganistani 2011. aasta SKPst; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et rohkem kui 90 % Euroopas saadaolevast heroiinist on Afganistani päritolu ning et see narkootikum põhjustab Euroopa riikides rahvatervise valdkonnas miljarditesse dollaritesse ulatuvaid kulusid; märgib siiski, et oopiumi tootmine on keskse tähtsusega sotsiaalne, majanduslik ja julgeolekualane küsimus; peab kahetsusväärseks, et 2011. aastal kasvas oopiumi tootmine 2010. aastaga võrreldes 61 %, moodustades 9 % Afganistani 2011. aasta SKPst;

| 15. | märgib, et aastatel 2009–2011 kulutasid USA ja rahvusvaheline üldsus uimastivastastele meetmetele 1,1 miljardit USA dollarit, ilma et uimastite tootmise ja uimastikaubanduse valdkonnas oleks saavutatud märkimisväärset mõju; tuletab meelde, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud oopiumi likvideerimise viie aasta plaani koostamist koos konkreetsete tähtaegade ja sihttasemetega, mille rakendamise eest vastutaks eraldi amet, millel on oma eelarve ja personal ja mis tugineks ELi, USA ja Venemaa Föderatsiooni koostööle, kusjuures viimane neist on Afganistani heroiini peamine ohver ja maailma suurim oopiumiturg; |
| --- | --- |

15.

märgib, et aastatel 2009–2011 kulutasid USA ja rahvusvaheline üldsus uimastivastastele meetmetele 1,1 miljardit USA dollarit, ilma et uimastite tootmise ja uimastikaubanduse valdkonnas oleks saavutatud märkimisväärset mõju; tuletab meelde, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud oopiumi likvideerimise viie aasta plaani koostamist koos konkreetsete tähtaegade ja sihttasemetega, mille rakendamise eest vastutaks eraldi amet, millel on oma eelarve ja personal ja mis tugineks ELi, USA ja Venemaa Föderatsiooni koostööle, kusjuures viimane neist on Afganistani heroiini peamine ohver ja maailma suurim oopiumiturg;

| 16. | tuletab meelde, et alates 2002. aastast kuni 2011. aasta lõpuni on EL eraldanud kokku Afganistanile abi umbes 2,5 miljardi euro ulatuses, sealhulgas 493 miljonit eurot humanitaarabina; peab kahetsusväärseks asjaolu, et hoolimata väga suurtest välisabi süstidest on mõju olnud piiratud; palub, et kontrollikoda koostaks viimase kümne aasta jooksul Afganistanile antud ELi abi tulemuslikkuse kohta eriaruande, nagu tehti EULEXi missiooni kohta Kosovos; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et alates 2002. aastast kuni 2011. aasta lõpuni on EL eraldanud kokku Afganistanile abi umbes 2,5 miljardi euro ulatuses, sealhulgas 493 miljonit eurot humanitaarabina; peab kahetsusväärseks asjaolu, et hoolimata väga suurtest välisabi süstidest on mõju olnud piiratud; palub, et kontrollikoda koostaks viimase kümne aasta jooksul Afganistanile antud ELi abi tulemuslikkuse kohta eriaruande, nagu tehti EULEXi missiooni kohta Kosovos;

| 17. | väljendab kõige sügavamat muret selle pärast, et rahvusvaheline finantsabi ja Afganistani valitsusstruktuurid on ebaefektiivsed, et puudub läbipaistvus ja et rahastajate vastutuse mehhanismid on piiratud; |
| --- | --- |

17.

väljendab kõige sügavamat muret selle pärast, et rahvusvaheline finantsabi ja Afganistani valitsusstruktuurid on ebaefektiivsed, et puudub läbipaistvus ja et rahastajate vastutuse mehhanismid on piiratud;

| 18. | taunib asjaolu, et märkimisväärne osa Euroopa ja muudest allikatest pärit rahvusvahelisest abirahast läheb jagamisahelas kaduma, ning juhib tähelepanu neljale põhilisele viisile, kuidas see juhtub: raiskamine, ülemäärased vahendus- ja julgeolekukulud, tegelikust suuremad arved ja korruptsioon; |
| --- | --- |

18.

taunib asjaolu, et märkimisväärne osa Euroopa ja muudest allikatest pärit rahvusvahelisest abirahast läheb jagamisahelas kaduma, ning juhib tähelepanu neljale põhilisele viisile, kuidas see juhtub: raiskamine, ülemäärased vahendus- ja julgeolekukulud, tegelikust suuremad arved ja korruptsioon;

| 19. | rõhutab, et on ülimalt oluline kooskõlastada ELi abi ühise lähenemisviisi alusel, kaasates ühisesse strateegiasse liikmesriike ja rahvusvahelisi osalejaid; tunneb heameelt Afganistani valitsuse ja rahvusvahelise üldsuse vahelise strateegilise üksmeele üle seoses uuendatud ja kestva partnerlusega järgmiseks kümneks aastaks, nagu on esitatud Afganistani käsitleva Tōkyō konverentsi järeldustes ja Tōkyō vastastikuse aruandluskohustuse raamistikus; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et on ülimalt oluline kooskõlastada ELi abi ühise lähenemisviisi alusel, kaasates ühisesse strateegiasse liikmesriike ja rahvusvahelisi osalejaid; tunneb heameelt Afganistani valitsuse ja rahvusvahelise üldsuse vahelise strateegilise üksmeele üle seoses uuendatud ja kestva partnerlusega järgmiseks kümneks aastaks, nagu on esitatud Afganistani käsitleva Tōkyō konverentsi järeldustes ja Tōkyō vastastikuse aruandluskohustuse raamistikus;

| 20. | rõhutab, kui oluline on afgaanide juhtimisel ja isevastutusel põhinev terviklik ja kaasav riikliku lepitamise lähenemisviis Afganistanis kõikide nende jaoks, kes loobuvad vägivallast, austavad põhiseadust (sh selle inimõiguste ja eelkõige naiste õigustega seonduvaid sätteid) ning soovivad anda oma panuse rahumeelse Afganistani riigi ülesehitamisse; rõhutab, et rahuprotsess peaks hõlmama poliitilist opositsiooni, kogu kodanikuühiskonda ja eelkõige naisi, ning toonitab, et see peaks olema võimalikult kaasav; nõuab kõrgema rahunõukogu osatähtsuse suurendamist selles valdkonnas ning nimetatud rahunõukogu põhjalikumat keskendumist tegelikule rahuprotsessile; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, kui oluline on afgaanide juhtimisel ja isevastutusel põhinev terviklik ja kaasav riikliku lepitamise lähenemisviis Afganistanis kõikide nende jaoks, kes loobuvad vägivallast, austavad põhiseadust (sh selle inimõiguste ja eelkõige naiste õigustega seonduvaid sätteid) ning soovivad anda oma panuse rahumeelse Afganistani riigi ülesehitamisse; rõhutab, et rahuprotsess peaks hõlmama poliitilist opositsiooni, kogu kodanikuühiskonda ja eelkõige naisi, ning toonitab, et see peaks olema võimalikult kaasav; nõuab kõrgema rahunõukogu osatähtsuse suurendamist selles valdkonnas ning nimetatud rahunõukogu põhjalikumat keskendumist tegelikule rahuprotsessile;

| 21. | tuletab meelde kohustusi, mis Afganistani valitsus on võtnud Kabulis ja Tōkyōs toimunud rahvusvahelistel Afganistani käsitlevatel konverentsidel seoses Afganistani valimisprotsessi tugevdamise ja parandamisega ja muu hulgas pikaajalise valimisreformi läbiviimisega, et tagada tulevaste valimiste vastavus rahvusvahelistele normidele; tunneb heameelt 2014. aastal toimuvate presidendivalimiste ja kohalike omavalitsuste volikogude valimiste kuupäeva väljakuulutamise üle ning Afganistani poolt nendeks valimisteks tehtavate ettevalmistuste üle; rõhutab, et on vaja saavutada võimalikult suur osalus, pidades silmas, et see võib sõltuda julgeolekuolukorrast (eriti lõuna- ja idapoolsetes provintsides); tuletab Afganistani ametivõimudele meelde, et tulevaste valimiste riiklikku valijate registrit ning hääletuse korraldust ja järelevalvet peavad kontrollima riiklikud ja rahvusvahelised vaatlejad; nõuab, et EL toetaks Afganistani ametivõimude taotluse alusel tulevaste valimiste korraldamist; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde kohustusi, mis Afganistani valitsus on võtnud Kabulis ja Tōkyōs toimunud rahvusvahelistel Afganistani käsitlevatel konverentsidel seoses Afganistani valimisprotsessi tugevdamise ja parandamisega ja muu hulgas pikaajalise valimisreformi läbiviimisega, et tagada tulevaste valimiste vastavus rahvusvahelistele normidele; tunneb heameelt 2014. aastal toimuvate presidendivalimiste ja kohalike omavalitsuste volikogude valimiste kuupäeva väljakuulutamise üle ning Afganistani poolt nendeks valimisteks tehtavate ettevalmistuste üle; rõhutab, et on vaja saavutada võimalikult suur osalus, pidades silmas, et see võib sõltuda julgeolekuolukorrast (eriti lõuna- ja idapoolsetes provintsides); tuletab Afganistani ametivõimudele meelde, et tulevaste valimiste riiklikku valijate registrit ning hääletuse korraldust ja järelevalvet peavad kontrollima riiklikud ja rahvusvahelised vaatlejad; nõuab, et EL toetaks Afganistani ametivõimude taotluse alusel tulevaste valimiste korraldamist;

| 22. | rõhutab vajadust teha piirkondlikku koostööd, et tugevdada kogu piirkonna stabiilsust ja julgeolekut; toonitab, et piirkondlikus raamistikus on vaja teha suuremat koostööd Venemaa, Pakistani, Kesk-Aasia riikide, India ja Iraaniga, et lahendada probleemid, mis seonduvad julgeolekuküsimuste, piiriülese inim- ja salakaubanduse ning ebaseadusliku uimastitootmise ja -kaubanduse tõkestamisega; |
| --- | --- |

22.

rõhutab vajadust teha piirkondlikku koostööd, et tugevdada kogu piirkonna stabiilsust ja julgeolekut; toonitab, et piirkondlikus raamistikus on vaja teha suuremat koostööd Venemaa, Pakistani, Kesk-Aasia riikide, India ja Iraaniga, et lahendada probleemid, mis seonduvad julgeolekuküsimuste, piiriülese inim- ja salakaubanduse ning ebaseadusliku uimastitootmise ja -kaubanduse tõkestamisega;

| 23. | kutsub Euroopa välisteenistust üles parandama Euroopa Parlamendiga tehtavat koostööd Afganistanile antava ELi abi ja läbirääkimiste edenemise suhtes; ootab täielikku teavet läbirääkimiste tingimuste kohta ning eeldab pärast kokkuleppe heakskiitmist ka korrapäraseid aruandeid; |
| --- | --- |

23.

kutsub Euroopa välisteenistust üles parandama Euroopa Parlamendiga tehtavat koostööd Afganistanile antava ELi abi ja läbirääkimiste edenemise suhtes; ootab täielikku teavet läbirääkimiste tingimuste kohta ning eeldab pärast kokkuleppe heakskiitmist ka korrapäraseid aruandeid;

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Afganistani valitsusele ja parlamendile, Euroopa Nõukogule ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile. |
| --- | --- |

24.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Afganistani valitsusele ja parlamendile, Euroopa Nõukogule ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile.

---

(1)  ELT C 169 E, 15.6.2012, lk 108.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0578.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0591.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/136 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/136

---

P7_TA(2013)0283

Aastatuhande arengueesmärgid

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon aastatuhande arengueesmärkide ja 2015. aasta järgse raamistiku kindlaksmääramise kohta (2012/2289(INI))

(2016/C 065/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 8. septembril 2000 vastu võetud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni aastatuhande deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. septembril 2000 vastu võetud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni aastatuhande deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse resolutsiooni pealkirjaga „Lubaduse täitmine: ühisel jõul saavutame aastatuhande arengueesmärgid”, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu aastatuhande arengueesmärke käsitleva ÜRO kõrgetasemelise täiskoguistungi 2010. aastal toimunud 65. istungjärgul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse resolutsiooni pealkirjaga „Lubaduse täitmine: ühisel jõul saavutame aastatuhande arengueesmärgid”, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu aastatuhande arengueesmärke käsitleva ÜRO kõrgetasemelise täiskoguistungi 2010. aastal toimunud 65. istungjärgul,

| — | võttes arvesse 1995. aasta septembris Pekingis toimunud neljandat ülemaailmset naisteteemalist konverentsi, Pekingis vastu võetud deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid lõppdokumente, mis võeti vastu 9. juunil 2000, 11. märtsil 2005 ja 2. märtsil 2010 ehk vastavalt ÜRO erakorralistel istungjärkudel Peking + 5, Peking + 10 ja Peking + 15, kus käsitleti edasisi meetmeid ja algatusi Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi rakendamiseks ning milles liikmesriigid võtsid kohustuseks võtta meetmeid naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamiseks 12 valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1995. aasta septembris Pekingis toimunud neljandat ülemaailmset naisteteemalist konverentsi, Pekingis vastu võetud deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid lõppdokumente, mis võeti vastu 9. juunil 2000, 11. märtsil 2005 ja 2. märtsil 2010 ehk vastavalt ÜRO erakorralistel istungjärkudel Peking + 5, Peking + 10 ja Peking + 15, kus käsitleti edasisi meetmeid ja algatusi Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi rakendamiseks ning milles liikmesriigid võtsid kohustuseks võtta meetmeid naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamiseks 12 valdkonnas,

| — | võttes arvesse vähim arenenud riike käsitlevat Istanbuli tegevuskava aastateks 2011–2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vähim arenenud riike käsitlevat Istanbuli tegevuskava aastateks 2011–2020,

| — | võttes arvesse elanikkonna ja arengu rahvusvahelise konverentsi tegevuskava rakendamist, mille kohta võeti otsus vastu Kairos 1994. aastal ja milles tunnistatakse, et seksuaal- ja reproduktiivtervishoid ning seonduvad õigused on säästva arengu elluviimisel põhilise tähtsusega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse elanikkonna ja arengu rahvusvahelise konverentsi tegevuskava rakendamist, mille kohta võeti otsus vastu Kairos 1994. aastal ja milles tunnistatakse, et seksuaal- ja reproduktiivtervishoid ning seonduvad õigused on säästva arengu elluviimisel põhilise tähtsusega,

| — | võttes arvesse ÜRO Arenguprogrammi 2010. aasta jaanuaris avaldatud aruannet „Poolel teel aastatuhande eesmärkide suunas – aastatuhande eesmärkide saavutamine” (Beyond the Midpoint – achieving the Millenium Development Goals), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Arenguprogrammi 2010. aasta jaanuaris avaldatud aruannet „Poolel teel aastatuhande eesmärkide suunas – aastatuhande eesmärkide saavutamine” (Beyond the Midpoint – achieving the Millenium Development Goals),

| — | võttes arvesse ÜRO Arenguprogrammi 2010. aasta inimarengu aruannet „Rahvaste tõeline rikkus – rajad inimarenguni”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Arenguprogrammi 2010. aasta inimarengu aruannet „Rahvaste tõeline rikkus – rajad inimarenguni”,

| — | võttes arvesse ÜRO aruannet Gender Chart 2012, milles antakse aastatuhande kaheksale arengueesmärgile hinnang soolise võrdõiguslikkuse arengu aspektist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO aruannet Gender Chart 2012, milles antakse aastatuhande kaheksale arengueesmärgile hinnang soolise võrdõiguslikkuse arengu aspektist,

| — | võttes arvesse ÜRO Arenguprogrammi (UNDP) 2011. aasta inimarengu aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Arenguprogrammi (UNDP) 2011. aasta inimarengu aruannet,

| — | võttes arvesse 20.–22. juunil 2012 Rio de Janeiros (Brasiilia) toimunud ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsil vastu võetud lõppdeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20.–22. juunil 2012 Rio de Janeiros (Brasiilia) toimunud ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsil vastu võetud lõppdeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1979. aastal ÜRO Peaassamblee poolt vastu võetud konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, milles määratletakse, mis on naiste diskrimineerimine, ja sätestatakse riiklik tegevuskava sellise diskrimineerimise lõpetamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1979. aastal ÜRO Peaassamblee poolt vastu võetud konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, milles määratletakse, mis on naiste diskrimineerimine, ja sätestatakse riiklik tegevuskava sellise diskrimineerimise lõpetamiseks,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja inimõiguste õigusraamistikku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja inimõiguste õigusraamistikku,

| — | võttes arvesse ÜRO süsteemi töörühma tööd ÜRO 2015. aasta järgse arengukavaga, mida juhtisid ühiselt ÜRO Majandus- ja Sotsiaalosakond (UN DESA) ja ÜRO Arenguprogramm (UNDP) kõikide ÜRO organisatsioonide toetusel ja asjaomaste sidusrühmadega konsulteerides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO süsteemi töörühma tööd ÜRO 2015. aasta järgse arengukavaga, mida juhtisid ühiselt ÜRO Majandus- ja Sotsiaalosakond (UN DESA) ja ÜRO Arenguprogramm (UNDP) kõikide ÜRO organisatsioonide toetusel ja asjaomaste sidusrühmadega konsulteerides,

| — | võttes arvesse ÜRO 2012. aasta juuni aruannet ÜRO peasekretärile pealkirjaga „Realizing the future we want for all” („Sellise tuleviku teostamine, mida soovime kõikidele”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2012. aasta juuni aruannet ÜRO peasekretärile pealkirjaga „Realizing the future we want for all” („Sellise tuleviku teostamine, mida soovime kõikidele”),

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri väljapaistvate isikute kõrgetasemelise ekspertrühma tööd 2015. aasta järgse arengukavaga ning ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsi tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri väljapaistvate isikute kõrgetasemelise ekspertrühma tööd 2015. aasta järgse arengukavaga ning ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsi tulemusi,

| — | võttes arvesse Monterrey konsensust, mis võeti vastu rahvusvahelisel arengu rahastamise konverentsil Monterreys (Mehhiko) 18.–22. märtsil 2002, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Monterrey konsensust, mis võeti vastu rahvusvahelisel arengu rahastamise konverentsil Monterreys (Mehhiko) 18.–22. märtsil 2002,

| — | võttes arvesse 2011. aasta detsembris Busanis toimunud kõrgetasemelisel foorumil abi tõhususe teemal vastu võetud deklaratsiooni ja tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2011. aasta detsembris Busanis toimunud kõrgetasemelisel foorumil abi tõhususe teemal vastu võetud deklaratsiooni ja tegevuskava,

| — | võttes arvesse abi tõhusust käsitlevat Pariisi deklaratsiooni ja Accra tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse abi tõhusust käsitlevat Pariisi deklaratsiooni ja Accra tegevuskava,

| — | võttes arvesse dokumenti „Euroopa konsensus arengu küsimuses” (1) ning ELi tegevusjuhendit vastastikuse täiendavuse ja tööjaotuse kohta arengupoliitikas (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse dokumenti „Euroopa konsensus arengu küsimuses” (1) ning ELi tegevusjuhendit vastastikuse täiendavuse ja tööjaotuse kohta arengupoliitikas (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 7, milles kinnitatakse, et EL tagab eri poliitikavaldkondade ja meetmete kooskõla, võttes arvesse kõiki oma eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 7, milles kinnitatakse, et EL tagab eri poliitikavaldkondade ja meetmete kooskõla, võttes arvesse kõiki oma eesmärke,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 208, milles sätestatakse: „Liit võtab arengukoostöö eesmärke arvesse muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 208, milles sätestatakse: „Liit võtab arengukoostöö eesmärke arvesse muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid”,

| — | võttes arvesse komisjoni 12. aprilli 2005. aasta teatist „Poliitikavaldkondade seostatus arenguga” (COM(2005)0134) ja nõukogu 14. mail 2012 toimunud välisasjade nõukogu 3166. istungil vastu võetud järeldusi „Poliitikavaldkondade arengusidusus”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. aprilli 2005. aasta teatist „Poliitikavaldkondade seostatus arenguga” (COM(2005)0134) ja nõukogu 14. mail 2012 toimunud välisasjade nõukogu 3166. istungil vastu võetud järeldusi „Poliitikavaldkondade arengusidusus”,

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „ELi poliitiline raamistik, millega toetatakse arenguriike toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel” (COM(2010)0127), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „ELi poliitiline raamistik, millega toetatakse arenguriike toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel” (COM(2010)0127),

| — | võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 2010. aasta teatist „Toiduvarustuskindluse parandamiseks antav humanitaarabi” (COM(2010)0126), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 2010. aasta teatist „Toiduvarustuskindluse parandamiseks antav humanitaarabi” (COM(2010)0126),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2012. aasta teatist „ELi lähenemisviis vastupanuvõimele: õppetunnid toidukriisidest” (COM(2012)0586), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2012. aasta teatist „ELi lähenemisviis vastupanuvõimele: õppetunnid toidukriisidest” (COM(2012)0586),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. märtsi 2013. aasta teatist „Tõhusam välisabi emade ja laste toitumise parandamiseks: ELi poliitikaraamistik” (COM(2013)0141), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. märtsi 2013. aasta teatist „Tõhusam välisabi emade ja laste toitumise parandamiseks: ELi poliitikaraamistik” (COM(2013)0141),

| — | võttes arvesse 19. septembri 2008. aasta Euroopa arenguaruannet „Keskpunktis aastatuhande arengueesmärkide täitmine: Kus me asume ja kuhu meil on vaja minna?”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. septembri 2008. aasta Euroopa arenguaruannet „Keskpunktis aastatuhande arengueesmärkide täitmine: Kus me asume ja kuhu meil on vaja minna?”,

| — | võttes arvesse komisjoni 27. veebruari 2013. aasta teatist pealkirjaga „Inimväärne elu kõigile: vaesuse kaotamine ja maailmale säästva tuleviku tagamine” (COM(2013)0092), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. veebruari 2013. aasta teatist pealkirjaga „Inimväärne elu kõigile: vaesuse kaotamine ja maailmale säästva tuleviku tagamine” (COM(2013)0092),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse partnerluse rahastamisvahend koostööks kolmandate riikidega (COM(2011)0843, SEC(2011)1475, SEC(2011)1476), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse partnerluse rahastamisvahend koostööks kolmandate riikidega (COM(2011)0843, SEC(2011)1475, SEC(2011)1476),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (COM(2011)0840), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (COM(2011)0840),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2011. aasta teatist „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (COM(2011)0500) ja komisjoni sama kuupäeva töödokumenti „Euroopa 2020. aasta eelarve: praegune rahastamissüsteem, probleemid, osalistega konsulteerimise tulemused ja eri valikuvõimalused horisontaalsete ja valdkondlike põhielementide kohta” (SEC(2011)0868), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2011. aasta teatist „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (COM(2011)0500) ja komisjoni sama kuupäeva töödokumenti „Euroopa 2020. aasta eelarve: praegune rahastamissüsteem, probleemid, osalistega konsulteerimise tulemused ja eri valikuvõimalused horisontaalsete ja valdkondlike põhielementide kohta” (SEC(2011)0868),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2011. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „EL kui ülemaailmne partner: Uus lähenemisviis ELi välistegevuse rahastamisele”, (COM(2011)0865), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2011. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „EL kui ülemaailmne partner: Uus lähenemisviis ELi välistegevuse rahastamisele”, (COM(2011)0865),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2011. aasta teatist „Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega ajavahemikus 2014–2020 tehtava ELi koostöö rahastamist käsitleva mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamine” (COM(2011)0837), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2011. aasta teatist „Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega ajavahemikus 2014–2020 tehtava ELi koostöö rahastamist käsitleva mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamine” (COM(2011)0837),

| — | võttes arvesse nõukogu 31. jaanuaril 2013 toimunud välisasjade nõukogu 3218. istungil vastu võetud järeldusi ELi toetuse kohta jätkusuutlikele muudatustele üleminekuühiskondades, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 31. jaanuaril 2013 toimunud välisasjade nõukogu 3218. istungil vastu võetud järeldusi ELi toetuse kohta jätkusuutlikele muudatustele üleminekuühiskondades,

| — | võttes arvesse nõukogu 14. mail 2012 toimunud välisasjade nõukogu 3166. istungil vastu võetud järeldusi pealkirjaga „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. mail 2012 toimunud välisasjade nõukogu 3166. istungil vastu võetud järeldusi pealkirjaga „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks”,

| — | võttes arvesse komisjoni 12. septembri 2012. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Demokraatia ja säästva arengu juured: Euroopa koostöö kodanikuühiskonnaga välissuhete valdkonnas” (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. septembri 2012. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Demokraatia ja säästva arengu juured: Euroopa koostöö kodanikuühiskonnaga välissuhete valdkonnas” (COM(2012)0492),

| — | võttes arvesse komisjoni üldsusega konsulteerimisi ELi seisukoha ettevalmistamiseks 2015. aasta järgse arenguraamistiku kohta (3), mis toimusid 15. juunist 2012 kuni 15. septembrini 2012 ning mis olid avatud kõikidele huvitatud sidusrühmadele, eraisikutele, organisatsioonidele (valitsus- ja valitsusvälistele, parlamentaarsetele, akadeemilistele, erasektori jms organisatsioonidele) ja riikidele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni üldsusega konsulteerimisi ELi seisukoha ettevalmistamiseks 2015. aasta järgse arenguraamistiku kohta (3), mis toimusid 15. juunist 2012 kuni 15. septembrini 2012 ning mis olid avatud kõikidele huvitatud sidusrühmadele, eraisikutele, organisatsioonidele (valitsus- ja valitsusvälistele, parlamentaarsetele, akadeemilistele, erasektori jms organisatsioonidele) ja riikidele,

| — | võttes arvesse komisjoni 21. aprilli 2010. aasta teatist „Kaheteistkümnest punktist koosnev ELi tegevuskava aastatuhande arengueesmärkide toetuseks” (COM(2010)0159), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. aprilli 2010. aasta teatist „Kaheteistkümnest punktist koosnev ELi tegevuskava aastatuhande arengueesmärkide toetuseks” (COM(2010)0159),

| — | võttes arvesse oma 15. juuni 2010. aasta resolutsiooni „Edusammud aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks lähtuvalt vahekokkuvõttest ÜRO 2010. aasta septembri kõrgetasemelise kohtumise ettevalmistamisel” (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. juuni 2010. aasta resolutsiooni „Edusammud aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks lähtuvalt vahekokkuvõttest ÜRO 2010. aasta septembri kõrgetasemelise kohtumise ettevalmistamisel” (4),

| — | võttes arvesse 2013. aasta jaanuaris läbi viidud uuringut „Aastatuhande arengueesmärgid ja 2015. aasta järgne periood – ELi tugev pühendumus”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2013. aasta jaanuaris läbi viidud uuringut „Aastatuhande arengueesmärgid ja 2015. aasta järgne periood – ELi tugev pühendumus”,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A7-0165/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A7-0165/2013),

| A. | arvestades, et aastatuhande arengueesmärgid on tänu oma konkreetsetele ja ajaliselt piiratud sihtidele suurendanud teadlikkust ülemaailmsest vaesusest kui kiireloomulisest probleemist ja ülemaailmse tegutsemise esmatähtsast eesmärgist; arvestades, et kaks aastat enne aastatuhande arengueesmärkide kavandatud saavutamist 2015. aastal on tehtud märkimisväärseid edusamme: saavutatud on eesmärk vähendada ülimat vaesust poole võrra, samuti eesmärk vähendada poole võrra nende inimeste arvu, kellel puudub usaldusväärne juurdepääs parandatud joogivee allikatele, parandatud on rohkem kui 200 miljoni agulites elava inimese elamistingimusi, tüdrukuid võetakse nüüd algkoolidesse poistega võrdsel arvul ning võib näha kiirenevaid edusamme laste ja naiste suremuse vähendamisel; arvestades, et praegused aastatuhande arengueesmärgid ei tegele siiski piisavalt vaesuse algpõhjustega, nagu riikidesisene ja -vaheline ebavõrdsus, sotsiaalne tõrjutus, elurikkus ja juhtimine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et aastatuhande arengueesmärgid on tänu oma konkreetsetele ja ajaliselt piiratud sihtidele suurendanud teadlikkust ülemaailmsest vaesusest kui kiireloomulisest probleemist ja ülemaailmse tegutsemise esmatähtsast eesmärgist; arvestades, et kaks aastat enne aastatuhande arengueesmärkide kavandatud saavutamist 2015. aastal on tehtud märkimisväärseid edusamme: saavutatud on eesmärk vähendada ülimat vaesust poole võrra, samuti eesmärk vähendada poole võrra nende inimeste arvu, kellel puudub usaldusväärne juurdepääs parandatud joogivee allikatele, parandatud on rohkem kui 200 miljoni agulites elava inimese elamistingimusi, tüdrukuid võetakse nüüd algkoolidesse poistega võrdsel arvul ning võib näha kiirenevaid edusamme laste ja naiste suremuse vähendamisel; arvestades, et praegused aastatuhande arengueesmärgid ei tegele siiski piisavalt vaesuse algpõhjustega, nagu riikidesisene ja -vaheline ebavõrdsus, sotsiaalne tõrjutus, elurikkus ja juhtimine;

| B. | arvestades, et komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamendi allkirjastatud Euroopa konsensus arengupoliitikas on ühenduse õigustik; tuletades meelde, milline tähtsus ja ulatus on sellel dokumendil, mis käsitleb Euroopa arengukava ning sellest tulenevat õigustikku ja tegevussuundasid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamendi allkirjastatud Euroopa konsensus arengupoliitikas on ühenduse õigustik; tuletades meelde, milline tähtsus ja ulatus on sellel dokumendil, mis käsitleb Euroopa arengukava ning sellest tulenevat õigustikku ja tegevussuundasid;

| C. | arvestades, et aastatuhande arengueesmärgid on aidanud määratleda vaesust kui mitmemõõtmelist ilmajäetust inimeste elus, hõlmates haridust, tervishoidu, keskkonda, toitu, tööhõivet, eluaset ja soolist võrdõiguslikkust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et aastatuhande arengueesmärgid on aidanud määratleda vaesust kui mitmemõõtmelist ilmajäetust inimeste elus, hõlmates haridust, tervishoidu, keskkonda, toitu, tööhõivet, eluaset ja soolist võrdõiguslikkust;

| D. | arvestades, et endiselt püsivad ja ilmselt suurenevad ülemaailmsed probleemid: vaesus, nälg ja alatoitumus, juurdepääsu puudumine kvaliteetsele tervishoiule kõigi jaoks, piiratud juurdepääs ravimitele, nõuetekohase, ohutu kanalisatsiooni ja hügieeni puudumine, ebapiisaval tasemel kvaliteetne alg- ja keskharidus, suur töötus – eelkõige noorte töötus, sotsiaalkaitse puudumine ja puudulik inimõiguste austamine, ebavõrdsus, sealhulgas sooline ebavõrdsus, ning keskkonnaseisundi halvenemine ja kliimamuutused, tuues kaasa vajaduse leida uusi arenguteid, mis võiksid viia kaasava ja jätkusuutliku arenguni kõigi jaoks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et endiselt püsivad ja ilmselt suurenevad ülemaailmsed probleemid: vaesus, nälg ja alatoitumus, juurdepääsu puudumine kvaliteetsele tervishoiule kõigi jaoks, piiratud juurdepääs ravimitele, nõuetekohase, ohutu kanalisatsiooni ja hügieeni puudumine, ebapiisaval tasemel kvaliteetne alg- ja keskharidus, suur töötus – eelkõige noorte töötus, sotsiaalkaitse puudumine ja puudulik inimõiguste austamine, ebavõrdsus, sealhulgas sooline ebavõrdsus, ning keskkonnaseisundi halvenemine ja kliimamuutused, tuues kaasa vajaduse leida uusi arenguteid, mis võiksid viia kaasava ja jätkusuutliku arenguni kõigi jaoks;

| E. | arvestades, et ligikaudu miljard inimest maailmas on alatoidetud ja üle 200 miljoni ilma tööta; arvestades, et ainult 28 % maailma elanikest on kaetud kõikehõlmavate sotsiaalkaitsesüsteemidega, mis kajastab suurt mitteametliku tööhõive määra, ja arvestades, et hinnanguliselt 1,4 miljardil inimesel puudub juurdepääs piisavatele energiateenustele, mis vähendab nende võimet vaesusest jagu saada; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ligikaudu miljard inimest maailmas on alatoidetud ja üle 200 miljoni ilma tööta; arvestades, et ainult 28 % maailma elanikest on kaetud kõikehõlmavate sotsiaalkaitsesüsteemidega, mis kajastab suurt mitteametliku tööhõive määra, ja arvestades, et hinnanguliselt 1,4 miljardil inimesel puudub juurdepääs piisavatele energiateenustele, mis vähendab nende võimet vaesusest jagu saada;

| F. | arvestades, et alatoitumuse tõttu sureb arenguriikides hinnanguliselt 2,6 miljonit last igal aastal ja et alatoidetute arv suureneb kliimamuutuste mõju tõttu ilmselt veelgi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et alatoitumuse tõttu sureb arenguriikides hinnanguliselt 2,6 miljonit last igal aastal ja et alatoidetute arv suureneb kliimamuutuste mõju tõttu ilmselt veelgi;

| G. | arvestades, et hinnanguliselt 140 miljonist tüdrukust saavad 2020. aastaks lapspruudid, kui praegused varase abielu vanusemäärad jäävad püsima; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et hinnanguliselt 140 miljonist tüdrukust saavad 2020. aastaks lapspruudid, kui praegused varase abielu vanusemäärad jäävad püsima;

| H. | arvestades, et kolm neljandikku maailma vaestest elavad keskmiste tuludega riikides ja vastavalt Maailmapanga 2008. aasta maailma arengunäitajatele on riikidesisesed sissetulekute ja jõukuse erinevused 1980. aastate algusest suurenenud, kaasa arvatud kõrgete tuludega riikides; arvestades, et sissetulekute ja töökohtade ebakindlus on allhangetel ja nõrgemal töökaitsel põhinevate globaliseerumise mudelite tõttu samuti suurenenud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kolm neljandikku maailma vaestest elavad keskmiste tuludega riikides ja vastavalt Maailmapanga 2008. aasta maailma arengunäitajatele on riikidesisesed sissetulekute ja jõukuse erinevused 1980. aastate algusest suurenenud, kaasa arvatud kõrgete tuludega riikides; arvestades, et sissetulekute ja töökohtade ebakindlus on allhangetel ja nõrgemal töökaitsel põhinevate globaliseerumise mudelite tõttu samuti suurenenud;

| I. | arvestades, et 2015. aastal kasutab arvatavasti üle 600 miljoni inimese endiselt parandamata veeallikaid, mis ohustavad tervist, ja et miljardi inimese (kellest 70 % on naised) sissetulek on endiselt väiksem kui 1,25 USA dollarit päevas, eriti mõningates Aafrika riikides, kuid samuti ka tärkava majandusega riikides, ning et praeguste suundumuste jätkudes ei saavutata aastatuhande arengueesmärki vähendada poole võrra põhiliste sanitaarteenusteta elavate inimeste osakaalu enne 2049. aastat; arvestades, et praegu on tööta peaaegu 200 miljonit inimest – ligikaudu 74 miljonit nendest on vanuses 15–24 eluaastat – ja ainult 20 %-l maailma elanikest on piisav sotsiaalkindlustuskaitse, samas kui enam kui pooltel see üldse puudub; arvestades, et 2015. aasta tähistamine Euroopa arenguaastana võimaldab suurendada Euroopa kodanike teadmisi uute aastatuhande arengueesmärkide olulisusest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2015. aastal kasutab arvatavasti üle 600 miljoni inimese endiselt parandamata veeallikaid, mis ohustavad tervist, ja et miljardi inimese (kellest 70 % on naised) sissetulek on endiselt väiksem kui 1,25 USA dollarit päevas, eriti mõningates Aafrika riikides, kuid samuti ka tärkava majandusega riikides, ning et praeguste suundumuste jätkudes ei saavutata aastatuhande arengueesmärki vähendada poole võrra põhiliste sanitaarteenusteta elavate inimeste osakaalu enne 2049. aastat; arvestades, et praegu on tööta peaaegu 200 miljonit inimest – ligikaudu 74 miljonit nendest on vanuses 15–24 eluaastat – ja ainult 20 %-l maailma elanikest on piisav sotsiaalkindlustuskaitse, samas kui enam kui pooltel see üldse puudub; arvestades, et 2015. aasta tähistamine Euroopa arenguaastana võimaldab suurendada Euroopa kodanike teadmisi uute aastatuhande arengueesmärkide olulisusest;

| J. | arvestades, et ülemaailmne toidu-, energia- ja finantskriis aastatel 2007–2010 koos ülemaailmse majanduslanguse ja kliimamuutustega tõstis esile toiduainete ülemaailmsete tarnesüsteemide hapruse ja paljastas finants- ja kaubaturgude ning ülemaailmse juhtimise mehhanismide vajakajäämised; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ülemaailmne toidu-, energia- ja finantskriis aastatel 2007–2010 koos ülemaailmse majanduslanguse ja kliimamuutustega tõstis esile toiduainete ülemaailmsete tarnesüsteemide hapruse ja paljastas finants- ja kaubaturgude ning ülemaailmse juhtimise mehhanismide vajakajäämised;

| K. | arvestades, et jätkusuutlikkusega seotud küsimused, sealhulgas kiire vajadus vähendada kasvuhoonegaaside ülemaailmseid heitkoguseid ning saavutada loodusvarade õiglasem ja säästvam majandamine ja juhtimine, kujutavad endast ümberkorralduskava keskset probleemi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et jätkusuutlikkusega seotud küsimused, sealhulgas kiire vajadus vähendada kasvuhoonegaaside ülemaailmseid heitkoguseid ning saavutada loodusvarade õiglasem ja säästvam majandamine ja juhtimine, kujutavad endast ümberkorralduskava keskset probleemi;

| L. | arvestades, et 1986. aasta arenguõiguse deklaratsioonis on arengut nimetatud põhiliseks inimõiguseks; arvestades, et deklaratsioonis kohustutakse järgima inimõigustel põhinevat tegevusviisi, mida iseloomustab kõikide inimõiguste (majanduslike, sotsiaalsete, kultuuriliste, kodaniku- ja poliitiliste õiguste) rakendamine, ning arvestades, et deklaratsioonis kohustutakse samuti tugevdama rahvusvahelist koostööd; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 1986. aasta arenguõiguse deklaratsioonis on arengut nimetatud põhiliseks inimõiguseks; arvestades, et deklaratsioonis kohustutakse järgima inimõigustel põhinevat tegevusviisi, mida iseloomustab kõikide inimõiguste (majanduslike, sotsiaalsete, kultuuriliste, kodaniku- ja poliitiliste õiguste) rakendamine, ning arvestades, et deklaratsioonis kohustutakse samuti tugevdama rahvusvahelist koostööd;

| M. | arvestades, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamine enne tähtaega sõltub suuresti ülemaailmse arengupartnerluse täitmisest, ning arvestades, et EL ja selle liikmesriigid peaksid järgima oma kohustusi ega tohiks lasta praegusel majandus- ja finantskriisil tehtud edusamme peatada; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamine enne tähtaega sõltub suuresti ülemaailmse arengupartnerluse täitmisest, ning arvestades, et EL ja selle liikmesriigid peaksid järgima oma kohustusi ega tohiks lasta praegusel majandus- ja finantskriisil tehtud edusamme peatada;

| N. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 208 on sätestatud, et ELi arengukoostöö poliitika põhieesmärgiks on vaesuse vähendamine ja pikemas perspektiivis selle kaotamine; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 208 on sätestatud, et ELi arengukoostöö poliitika põhieesmärgiks on vaesuse vähendamine ja pikemas perspektiivis selle kaotamine;

| O. | arvestades, et 50 aastat doonorriikide rahastatud arengupoliitikat on tekitanud ülemäärase harjumuse ja sõltuvuse (5); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 50 aastat doonorriikide rahastatud arengupoliitikat on tekitanud ülemäärase harjumuse ja sõltuvuse (5);

| P. | arvestades, et ÜRO teeb kaasaval viisil tihedat koostööd kõikide sidusrühmadega, et tugineda aastatuhande arengueesmärkidest saadud impulsile ning jätkata põhjalikku 2015. aasta järgset arengukava, mis peaks põhinema kõrgema kvaliteediga abil, täiustatud koordineerimisel ja poliitikavaldkondade sidususe põhimõtetel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ÜRO teeb kaasaval viisil tihedat koostööd kõikide sidusrühmadega, et tugineda aastatuhande arengueesmärkidest saadud impulsile ning jätkata põhjalikku 2015. aasta järgset arengukava, mis peaks põhinema kõrgema kvaliteediga abil, täiustatud koordineerimisel ja poliitikavaldkondade sidususe põhimõtetel;

| Q. | arvestades, et EL on võtnud kohustuse tagada poliitikavaldkondade arengusidusus, mis on kooskõlas Euroopa Ülemkogu 2005. aasta järeldustega ning mida kinnitati 14. mai 2012. aasta järeldustes (6); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et EL on võtnud kohustuse tagada poliitikavaldkondade arengusidusus, mis on kooskõlas Euroopa Ülemkogu 2005. aasta järeldustega ning mida kinnitati 14. mai 2012. aasta järeldustes (6);

| R. | arvestades, et EL on maailma suurima rahastajana kindlalt otsustanud saavutada aastatuhande arengueesmärgid õigel ajal ja on tõsiselt pühendunud 2015. aasta järgse arengukava läbirääkimistele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et EL on maailma suurima rahastajana kindlalt otsustanud saavutada aastatuhande arengueesmärgid õigel ajal ja on tõsiselt pühendunud 2015. aasta järgse arengukava läbirääkimistele;

| S. | arvestades, et Euroopa Parlament pöörab sellele protsessile erilist tähelepanu ja on seisukohal, et EL peaks tegutsema 2015. aasta järgse raamistiku liikumapaneva jõuna; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Euroopa Parlament pöörab sellele protsessile erilist tähelepanu ja on seisukohal, et EL peaks tegutsema 2015. aasta järgse raamistiku liikumapaneva jõuna;

| T. | arvestades, et märkimisväärne arv ebakindlaid või konfliktidest mõjutatud riike ei ole saavutanud mitte ühtegi aastatuhande arengueesmärki (7); |
| --- | --- |

T.

arvestades, et märkimisväärne arv ebakindlaid või konfliktidest mõjutatud riike ei ole saavutanud mitte ühtegi aastatuhande arengueesmärki (7);

| U. | arvestades, et rahu, julgeoleku, demokraatia, inimõiguste austamise ja poliitilise stabiilsuse puudumine koos korruptsiooni ja inimõiguste rikkumisega takistavad vaestel riikidel oma arengupotentsiaali saavutamast; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et rahu, julgeoleku, demokraatia, inimõiguste austamise ja poliitilise stabiilsuse puudumine koos korruptsiooni ja inimõiguste rikkumisega takistavad vaestel riikidel oma arengupotentsiaali saavutamast;

| V. | arvestades, et 75 % maailma vaestest elab keskmiste tuludega riikides, vaatamata nende riikide majanduskasvule, ning arvestades, et keskmiste tuludega riikides esinevat olukorda ei tohiks seetõttu aastatuhande arengueesmärkide läbivaatamisel ja uues arengukavas kokkulepitud diferentseerimise põhimõtte arvessevõtmisel tähelepanuta jätta; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et 75 % maailma vaestest elab keskmiste tuludega riikides, vaatamata nende riikide majanduskasvule, ning arvestades, et keskmiste tuludega riikides esinevat olukorda ei tohiks seetõttu aastatuhande arengueesmärkide läbivaatamisel ja uues arengukavas kokkulepitud diferentseerimise põhimõtte arvessevõtmisel tähelepanuta jätta;

I.   
  Aastatuhande arengueesmärgid ja uued probleemid

| 1. | kinnitab, et 2000. aastal kindlaks määratud aastatuhande arengueesmärgid on kaasa aidanud paljudele keskmiste tuludega riikides ja arenguriikides tehtud edusammudele ning neid tulemusi on vaja tulevase raamistiku jaoks õigesti analüüsida, et saavutada globaalsemad ja jätkusuutlikumad tulemused; |
| --- | --- |

1.

kinnitab, et 2000. aastal kindlaks määratud aastatuhande arengueesmärgid on kaasa aidanud paljudele keskmiste tuludega riikides ja arenguriikides tehtud edusammudele ning neid tulemusi on vaja tulevase raamistiku jaoks õigesti analüüsida, et saavutada globaalsemad ja jätkusuutlikumad tulemused;

| 2. | rõhutab, et olukord maailmas on viimase aastakümne jooksul tugevasti muutunud ja samuti on muutunud vaesuse olemus, mistõttu on vaesuse kaotamise puhul kujunemas põhiküsimuseks riikidevaheline ja -sisene suurenenud lõhe ja ebavõrdsus; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et olukord maailmas on viimase aastakümne jooksul tugevasti muutunud ja samuti on muutunud vaesuse olemus, mistõttu on vaesuse kaotamise puhul kujunemas põhiküsimuseks riikidevaheline ja -sisene suurenenud lõhe ja ebavõrdsus;

| 3. | rõhutab, et kuigi mõnest arenguriigist on saanud doonorriigid, seisavad nad endiselt vastamisi suure ja kasvava ebavõrdsusega, mis on võrreldav teiste arenguriikidega; rõhutab, et muu hulgas tekitavad keerulisi ja omavahel seotud probleeme kliimamuutused, toiduga kindlustamatus, ränne, töötus, demograafilised muutused, korruptsioon, piiratud ressursid, jätkusuutmatu majanduskasv, finants- ja majanduskriisid ning inimõiguste rikkumised; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et kuigi mõnest arenguriigist on saanud doonorriigid, seisavad nad endiselt vastamisi suure ja kasvava ebavõrdsusega, mis on võrreldav teiste arenguriikidega; rõhutab, et muu hulgas tekitavad keerulisi ja omavahel seotud probleeme kliimamuutused, toiduga kindlustamatus, ränne, töötus, demograafilised muutused, korruptsioon, piiratud ressursid, jätkusuutmatu majanduskasv, finants- ja majanduskriisid ning inimõiguste rikkumised;

| 4. | tuletab meelde, et keskkonnaseisundi halvenemine ohustab aastatuhande arengueesmärkide, sealhulgas äärmise vaesuse ja nälja kaotamise eesmärgi saavutamist; tuletab eelkõige meelde, et püsiv ebavõrdsus ja võitlus nappide ressursside pärast on konfliktide, nälja, julgeoleku puudumise ja vägivalla peamised käivitajad, mis omakorda on peamised inimarengut ja säästva arengu saavutamiseks tehtavaid jõupingutusi takistavad tegurid; kutsub üles võtma vastu terviklikuma seisukoha, mis kajastab ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsi tulemusi ja järelmeetmeid; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et keskkonnaseisundi halvenemine ohustab aastatuhande arengueesmärkide, sealhulgas äärmise vaesuse ja nälja kaotamise eesmärgi saavutamist; tuletab eelkõige meelde, et püsiv ebavõrdsus ja võitlus nappide ressursside pärast on konfliktide, nälja, julgeoleku puudumise ja vägivalla peamised käivitajad, mis omakorda on peamised inimarengut ja säästva arengu saavutamiseks tehtavaid jõupingutusi takistavad tegurid; kutsub üles võtma vastu terviklikuma seisukoha, mis kajastab ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsi tulemusi ja järelmeetmeid;

| 5. | tuletab meelde vajadust Euroopa Liidu kaubandus- ja arengupoliitika vahelise sidususe järele, pidades eelkõige silmas äärepoolseimaid piirkondi; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde vajadust Euroopa Liidu kaubandus- ja arengupoliitika vahelise sidususe järele, pidades eelkõige silmas äärepoolseimaid piirkondi;

| 6. | nõuab tungivalt, et ELi juhtmõtted avalduksid ühel ja kindlal häälel 2015. aasta järgse raamistiku üle peetavatel aruteludel ja kuni ÜRO tippkohtumiseni ning et EL võtaks vastu ühise, tõhusa ja julge seisukoha põhimõtete ja eesmärkide kohta, mis peaksid olema osa uuest 2015. aasta järgsest arenguraamistikust; rõhutab samal ajal, et vaja on ühtset, kõikehõlmavat ja integreeritud raamistikku, millel on selged võrdlusalused ja mis sisaldab keskseid arengu ja jätkusuutlikkuse küsimusi, ning et nimetatud raamistik peab oma olemuselt olema kõikehõlmav ja üleüldine, soodustama jõukust, inimõigusi ja heaolu kõigi jaoks, märkima kõikide riikide otsest ja aktiivset kaasatust selle ülesehitamises ja rakendamises ning pöörama tähelepanu sellele, milline on lisaks rahastamisele rikkamate riikide roll ja vastutus seoses raamistiku tulemuslikkusega; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et ELi juhtmõtted avalduksid ühel ja kindlal häälel 2015. aasta järgse raamistiku üle peetavatel aruteludel ja kuni ÜRO tippkohtumiseni ning et EL võtaks vastu ühise, tõhusa ja julge seisukoha põhimõtete ja eesmärkide kohta, mis peaksid olema osa uuest 2015. aasta järgsest arenguraamistikust; rõhutab samal ajal, et vaja on ühtset, kõikehõlmavat ja integreeritud raamistikku, millel on selged võrdlusalused ja mis sisaldab keskseid arengu ja jätkusuutlikkuse küsimusi, ning et nimetatud raamistik peab oma olemuselt olema kõikehõlmav ja üleüldine, soodustama jõukust, inimõigusi ja heaolu kõigi jaoks, märkima kõikide riikide otsest ja aktiivset kaasatust selle ülesehitamises ja rakendamises ning pöörama tähelepanu sellele, milline on lisaks rahastamisele rikkamate riikide roll ja vastutus seoses raamistiku tulemuslikkusega;

| 7. | juhib tähelepanu sellele, et ülemaailmse arengupartnerluse suunitlus tuleks läbi vaadata, et võtta arvesse muutunud olukorda, ning see peaks olema tihedalt seotud 2015. aasta järgse kava uute mõõtmetega; rõhutab, et ümberkorraldatud ja uut indu saanud ülemaailmne arengupartnerlus on väga oluline 2015. aasta järgse kava rakendamiseks ja tõhusate aruandlusmehhanismide tagamiseks kõikidel tasanditel; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu sellele, et ülemaailmse arengupartnerluse suunitlus tuleks läbi vaadata, et võtta arvesse muutunud olukorda, ning see peaks olema tihedalt seotud 2015. aasta järgse kava uute mõõtmetega; rõhutab, et ümberkorraldatud ja uut indu saanud ülemaailmne arengupartnerlus on väga oluline 2015. aasta järgse kava rakendamiseks ja tõhusate aruandlusmehhanismide tagamiseks kõikidel tasanditel;

| 8. | on seisukohal, et kõnealune ühtne lähenemisviis eeldab asjakohast kooskõlastamist ELi ja selle liikmesriikide vahel enne, kui seda tutvustatakse New Yorgi sügisesel tippkohtumisel, ning suurt silmapaistvust Euroopa arenguvoliniku juhtimisel peetavate läbirääkimiste käigus; palub ELil, kes on kogu maailmas põhiline rahastaja, täita igakülgselt oma rolli 2015. aasta järgse kava peamise osalisena; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et kõnealune ühtne lähenemisviis eeldab asjakohast kooskõlastamist ELi ja selle liikmesriikide vahel enne, kui seda tutvustatakse New Yorgi sügisesel tippkohtumisel, ning suurt silmapaistvust Euroopa arenguvoliniku juhtimisel peetavate läbirääkimiste käigus; palub ELil, kes on kogu maailmas põhiline rahastaja, täita igakülgselt oma rolli 2015. aasta järgse kava peamise osalisena;

| 9. | nõuab, et 2015. aasta järgse arenguraamistiku eesmärgid hõlmaksid aastatuhande arengueesmärke ja jätkusuutliku arengu eesmärke ning edendaksid jõukust ja heaolu kõigi jaoks, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevate rühmade, nagu naiste, laste, eakate ja puuetega inimeste jaoks; rõhutab, et riiklike eesmärkide kehtestamiseks peab kasutama tõelist paindlikkust vastavalt suutlikkusele ning arvestama arenguriikide ja arengupartnerite, eriti kodanikuühiskonna otsest ja aktiivset kaasatust; juhib tähelepanu sellele, et rikkad riigid peavad võtma suured kohustused nii seoses nende endi arengu kui ka oma teisi riike mõjutava poliitikaga; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et 2015. aasta järgse arenguraamistiku eesmärgid hõlmaksid aastatuhande arengueesmärke ja jätkusuutliku arengu eesmärke ning edendaksid jõukust ja heaolu kõigi jaoks, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevate rühmade, nagu naiste, laste, eakate ja puuetega inimeste jaoks; rõhutab, et riiklike eesmärkide kehtestamiseks peab kasutama tõelist paindlikkust vastavalt suutlikkusele ning arvestama arenguriikide ja arengupartnerite, eriti kodanikuühiskonna otsest ja aktiivset kaasatust; juhib tähelepanu sellele, et rikkad riigid peavad võtma suured kohustused nii seoses nende endi arengu kui ka oma teisi riike mõjutava poliitikaga;

| 10. | rõhutab, et edusammude puudumine aastatuhande arengueesmärkide osas, mis on seotud naiste seisundiga, ei ole põhjustatud ainult rahalistest või tehnilistest takistustest, vaid ennekõike vähesest poliitilisest tahtest; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et edusammude puudumine aastatuhande arengueesmärkide osas, mis on seotud naiste seisundiga, ei ole põhjustatud ainult rahalistest või tehnilistest takistustest, vaid ennekõike vähesest poliitilisest tahtest;

II.   
  Vaesuse kaotamine

| 11. | nõuab tungivalt, et vaesuse kaotamine, mis on ELi arengukoostöö esmane eesmärk, ja planeedi võimaluste piiridesse jääva jätkusuutliku sotsiaalse ja keskkonnaalase arengu saavutamine oleksid 2015. aasta järgse arengukava jaoks kohustuslikud üldised prioriteedid; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et vaesuse kaotamine, mis on ELi arengukoostöö esmane eesmärk, ja planeedi võimaluste piiridesse jääva jätkusuutliku sotsiaalse ja keskkonnaalase arengu saavutamine oleksid 2015. aasta järgse arengukava jaoks kohustuslikud üldised prioriteedid;

| 12. | rõhutab, et ebavõrdsus takistab majandusarengut ja jõupingutusi vaesuse vähendamiseks; tuletab eelkõige meelde, et ebavõrdsuse kõrge tase raskendab sotsiaalse solidaarsuse põhimõtetele tuginevate laiapõhjaliste, ümberjaotavate ja fiskaalselt jätkusuutlike sotsiaalkindlustussüsteemide ülesehitamist ning ebavõrdsuse kõrge tase võib suurendada kuritegevust või põhjustada vägivaldse konflikti, eelkõige paljurahvuselistes ühiskondades; arvab, et ühiskonna tõeliseks muutmiseks on vaja tegeleda vaesuse struktuursete põhjustega; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et ebavõrdsus takistab majandusarengut ja jõupingutusi vaesuse vähendamiseks; tuletab eelkõige meelde, et ebavõrdsuse kõrge tase raskendab sotsiaalse solidaarsuse põhimõtetele tuginevate laiapõhjaliste, ümberjaotavate ja fiskaalselt jätkusuutlike sotsiaalkindlustussüsteemide ülesehitamist ning ebavõrdsuse kõrge tase võib suurendada kuritegevust või põhjustada vägivaldse konflikti, eelkõige paljurahvuselistes ühiskondades; arvab, et ühiskonna tõeliseks muutmiseks on vaja tegeleda vaesuse struktuursete põhjustega;

| 13. | tunnistab, et areng ja vaesuse kaotamine on mitmel viisil põimunud rahu ja julgeoleku, keskkonna, inimõiguste, soolise võrdõiguslikkuse, demokraatia ja hea valitsemistava probleemidega; nõuab seetõttu vaesuse kaotamiseks uuendatud tegevusviisi, milles peetakse tähtsaks kaasavat majandusarengut ja -kasvu, jõukuse ümberjaotamist eelarvevahendite kaudu, inimväärset tööd, tõhusat kutsealast koolitust, keskkonnasäästlikkust, inimõigusi ja head valitsemistava; |
| --- | --- |

13.

tunnistab, et areng ja vaesuse kaotamine on mitmel viisil põimunud rahu ja julgeoleku, keskkonna, inimõiguste, soolise võrdõiguslikkuse, demokraatia ja hea valitsemistava probleemidega; nõuab seetõttu vaesuse kaotamiseks uuendatud tegevusviisi, milles peetakse tähtsaks kaasavat majandusarengut ja -kasvu, jõukuse ümberjaotamist eelarvevahendite kaudu, inimväärset tööd, tõhusat kutsealast koolitust, keskkonnasäästlikkust, inimõigusi ja head valitsemistava;

| 14. | nõuab, et aastatuhande arengueesmärkide järgne kava oleks tugevalt seotud 1986. aasta arenguõiguse deklaratsiooniga, milles mitte üksnes ei kinnitata, et areng on põhiline inimõigus, vaid käsitletakse ka arengut kui protsessi; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et aastatuhande arengueesmärkide järgne kava oleks tugevalt seotud 1986. aasta arenguõiguse deklaratsiooniga, milles mitte üksnes ei kinnitata, et areng on põhiline inimõigus, vaid käsitletakse ka arengut kui protsessi;

| 15. | nõuab, et vaesusele lõpu tegemiseks liidetaks majanduskasvule suunatud tegevusviisi soolise aspekti arvestamine ning et sooline võrdõiguslikkus lisataks kõikidesse ELi programmidesse, poliitikavaldkondadesse ja strateegiatesse ning 2015. aasta järgsesse raamistikku; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et vaesusele lõpu tegemiseks liidetaks majanduskasvule suunatud tegevusviisi soolise aspekti arvestamine ning et sooline võrdõiguslikkus lisataks kõikidesse ELi programmidesse, poliitikavaldkondadesse ja strateegiatesse ning 2015. aasta järgsesse raamistikku;

| 16. | rõhutab, et kaasamine on vaeseid toetavast strateegiast kaugemale ulatuv dünaamiline mõiste ja tähendab fookuse laiendamist ebakindla elujärjega haavatavate elanikkonnarühmade hõlmamiseks, mis nõuab arengustrateegia sidumist makromajandusliku raamistikuga; on seisukohal, et kvalitatiivsete näitajate kindlaksmääramine on ülioluline selleks, et jälgida, mil määral on arengu edusammud kaasavad ja jätkusuutlikud ning millises ulatuses tegeletakse enim puudustkannatavate ja haavatavate inimrühmade vajadustega; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et kaasamine on vaeseid toetavast strateegiast kaugemale ulatuv dünaamiline mõiste ja tähendab fookuse laiendamist ebakindla elujärjega haavatavate elanikkonnarühmade hõlmamiseks, mis nõuab arengustrateegia sidumist makromajandusliku raamistikuga; on seisukohal, et kvalitatiivsete näitajate kindlaksmääramine on ülioluline selleks, et jälgida, mil määral on arengu edusammud kaasavad ja jätkusuutlikud ning millises ulatuses tegeletakse enim puudustkannatavate ja haavatavate inimrühmade vajadustega;

| 17. | nõuab sellega seoses, et vaesusele antaks laiem määratlus kui see, mis põhineb üksnes sisemajanduse koguproduktil (SKP); rõhutab, et ülemaailmsed ja riiklikud keskmised näitajad jätavad välja suure osa maailma vaestest; |
| --- | --- |

17.

nõuab sellega seoses, et vaesusele antaks laiem määratlus kui see, mis põhineb üksnes sisemajanduse koguproduktil (SKP); rõhutab, et ülemaailmsed ja riiklikud keskmised näitajad jätavad välja suure osa maailma vaestest;

Tervishoid, toitumine, haridus ja sotsiaalkaitse

| 18. | tunnistab, et laste ja emade alatoitumisega tegelemine nõuab pikaajalisi arengustrateegiaid, mis keskenduvad alatoitumust mõjutavatele sektoritele, nagu tervishoid, haridus, vesi ja kanalisatsioon ning põllumajandus; |
| --- | --- |

18.

tunnistab, et laste ja emade alatoitumisega tegelemine nõuab pikaajalisi arengustrateegiaid, mis keskenduvad alatoitumust mõjutavatele sektoritele, nagu tervishoid, haridus, vesi ja kanalisatsioon ning põllumajandus;

| 19. | tuletab meelde, et inimeste heaolu mitmemõõtmelisust on vaja igakülgselt tunnustada; tuletab sellega seoses meelde, et tervishoid, toitumine, sotsiaalkaitse, sooline võrdõiguslikkus ja haridus on vaesuse kaotamise ja kaasava majandusarengu tagamise peamised vahendid; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde, et inimeste heaolu mitmemõõtmelisust on vaja igakülgselt tunnustada; tuletab sellega seoses meelde, et tervishoid, toitumine, sotsiaalkaitse, sooline võrdõiguslikkus ja haridus on vaesuse kaotamise ja kaasava majandusarengu tagamise peamised vahendid;

| 20. | rõhutab, kui tähtis on vähendada soolist ebavõrdsust esiteks hariduses, et suurendada inimkapitali keskmist kvaliteeti, ja teiseks tervishoius, eesmärgiga saavutada suuremaid edusamme emade tervise parandamisel ja laste suremusmäärade vähendamisel; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, kui tähtis on vähendada soolist ebavõrdsust esiteks hariduses, et suurendada inimkapitali keskmist kvaliteeti, ja teiseks tervishoius, eesmärgiga saavutada suuremaid edusamme emade tervise parandamisel ja laste suremusmäärade vähendamisel;

| 21. | palub ELil kaitsta jõuliselt õigust kõrgeimatele võimalikele tervisenormidele, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervise normidele ja õigustele, ning HIV/AIDSi integreerimist muu hulgas vabatahtliku pereplaneerimise, ohutu abordi ja rasestumisvastaste vahendite võimaldamisse; |
| --- | --- |

21.

palub ELil kaitsta jõuliselt õigust kõrgeimatele võimalikele tervisenormidele, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervise normidele ja õigustele, ning HIV/AIDSi integreerimist muu hulgas vabatahtliku pereplaneerimise, ohutu abordi ja rasestumisvastaste vahendite võimaldamisse;

| 22. | rõhutab, et 2015. aasta järgsete aastatuhande arengueesmärkide raamistik hõlmab konkreetset eesmärki kõikide naistevastase vägivalla vormide kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et 2015. aasta järgsete aastatuhande arengueesmärkide raamistik hõlmab konkreetset eesmärki kõikide naistevastase vägivalla vormide kõrvaldamiseks;

| 23. | rõhutab, et juurdepääsu üldisele tervisekindlustusele, milles on koos nii ravi kui ka ennetav tegevusviis, üldist juurdepääsu piisavale toitvale toidule ning töötamist võimaldavat kvaliteetharidust kõigile ja kõikidel tasemetel tuleks pidada 2015. aasta järgse kava peamisteks eesmärkideks; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et juurdepääsu üldisele tervisekindlustusele, milles on koos nii ravi kui ka ennetav tegevusviis, üldist juurdepääsu piisavale toitvale toidule ning töötamist võimaldavat kvaliteetharidust kõigile ja kõikidel tasemetel tuleks pidada 2015. aasta järgse kava peamisteks eesmärkideks;

| 24. | rõhutab, et 2015. aasta järgne raamistik peab sisaldama esiteks kvaliteetsetele ja taskukohastele tervishoiuteenustele juurdepääsu eesmärke, mis keskenduvad terviseedendusele, ennetusele ja ravi eesmärgil sekkumistele, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervisele ja -õigustele ning HIV/AIDSile, kui esmatähtsatele küsimustele, ning teiseks tuleb selles kavandada konkreetseid samme selleks, et rajada esmatasandi tervishoiusüsteemid, mis tagavad ennetuse, ravi, hoolduse ja toetuse kõikidele inimestele, kaasa arvatud kõige rohkem kõrvalejäetud ja ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, nagu vähemused, kinnipeetavad, rändajad, dokumentideta inimesed, seksiteenuste pakkujad ja uimastitarvitajad; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et 2015. aasta järgne raamistik peab sisaldama esiteks kvaliteetsetele ja taskukohastele tervishoiuteenustele juurdepääsu eesmärke, mis keskenduvad terviseedendusele, ennetusele ja ravi eesmärgil sekkumistele, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervisele ja -õigustele ning HIV/AIDSile, kui esmatähtsatele küsimustele, ning teiseks tuleb selles kavandada konkreetseid samme selleks, et rajada esmatasandi tervishoiusüsteemid, mis tagavad ennetuse, ravi, hoolduse ja toetuse kõikidele inimestele, kaasa arvatud kõige rohkem kõrvalejäetud ja ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, nagu vähemused, kinnipeetavad, rändajad, dokumentideta inimesed, seksiteenuste pakkujad ja uimastitarvitajad;

| 25. | nõuab kiiremaid ülemaailmseid meetmeid, et vähendada emade, vastsündinute ja laste suremust, ning kinnitab veel kord, kui suure tähtsusega on üldine juurdepääs reproduktiivtervishoiule; |
| --- | --- |

25.

nõuab kiiremaid ülemaailmseid meetmeid, et vähendada emade, vastsündinute ja laste suremust, ning kinnitab veel kord, kui suure tähtsusega on üldine juurdepääs reproduktiivtervishoiule;

| 26. | nõuab jätkuvat toetust teadusuuringutele tõhusamate ja jätkusuutlikumate ennetus- ja raviprogrammide väljatöötamiseks, kaasa arvatud teadus- ja arendustegevusele tõhusa arstliku sekkumise, sealhulgas vaktsiinide, ravimite ja diagnostika vallas; |
| --- | --- |

26.

nõuab jätkuvat toetust teadusuuringutele tõhusamate ja jätkusuutlikumate ennetus- ja raviprogrammide väljatöötamiseks, kaasa arvatud teadus- ja arendustegevusele tõhusa arstliku sekkumise, sealhulgas vaktsiinide, ravimite ja diagnostika vallas;

| 27. | märgib, et naistel on toitumises ja toiduainetega kindlustatuses esmatähtis roll, olles vastutavad 80 % põllumajanduse eest Aafrikas, kuigi nad ei saa veel peaaegu kunagi olla selle maa omanikud, mida nad harivad; rõhutab, et sellest tulenevalt sõltub näljahäda kaotamine abist väikepõllumajandustootjatele, et nad saaksid toota enda ja oma pere jaoks piisavalt toitu; juhib tähelepanu sellele, et enamik väikepõllumajandustootjaid on naised; nõuab sootundliku käsitlusviisi integreerimist toiduga kindlustatuse kavandamise kõikidesse osadesse; rõhutab vajadust vältida ja ravida alatoitlust tõenduspõhise sekkumisega, pidades esmatähtsaks rasedaid ja väikelapsi; |
| --- | --- |

27.

märgib, et naistel on toitumises ja toiduainetega kindlustatuses esmatähtis roll, olles vastutavad 80 % põllumajanduse eest Aafrikas, kuigi nad ei saa veel peaaegu kunagi olla selle maa omanikud, mida nad harivad; rõhutab, et sellest tulenevalt sõltub näljahäda kaotamine abist väikepõllumajandustootjatele, et nad saaksid toota enda ja oma pere jaoks piisavalt toitu; juhib tähelepanu sellele, et enamik väikepõllumajandustootjaid on naised; nõuab sootundliku käsitlusviisi integreerimist toiduga kindlustatuse kavandamise kõikidesse osadesse; rõhutab vajadust vältida ja ravida alatoitlust tõenduspõhise sekkumisega, pidades esmatähtsaks rasedaid ja väikelapsi;

| 28. | rõhutab vajadust töötada välja ja rakendada terviseprogramme, et tugevdada tervishoiusüsteeme, võttes arvesse asjaolu, et ülemaailmne majanduskriis on aeglustanud edasiminekut HIV/AIDSi, tuberkuloosi, malaaria ning tähelepanuta jäetud troopiliste haiguste alaste uurimuste vallas; |
| --- | --- |

28.

rõhutab vajadust töötada välja ja rakendada terviseprogramme, et tugevdada tervishoiusüsteeme, võttes arvesse asjaolu, et ülemaailmne majanduskriis on aeglustanud edasiminekut HIV/AIDSi, tuberkuloosi, malaaria ning tähelepanuta jäetud troopiliste haiguste alaste uurimuste vallas;

| 29. | rõhutab emade tervise parandamise eesmärgi tähtsust emade suremuse vähendamise jaoks ja üldise juurdepääsu saavutamiseks seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele ja pereplaneerimisele; rõhutab naiste tervishoiu tegevuskava lahutamatu osana hariduse ja teadlikkuse tõstmise tähtsust seksuaal- ja reproduktiivtervise valdkonnas; |
| --- | --- |

29.

rõhutab emade tervise parandamise eesmärgi tähtsust emade suremuse vähendamise jaoks ja üldise juurdepääsu saavutamiseks seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele ja pereplaneerimisele; rõhutab naiste tervishoiu tegevuskava lahutamatu osana hariduse ja teadlikkuse tõstmise tähtsust seksuaal- ja reproduktiivtervise valdkonnas;

| 30. | märgib, et erilist tähelepanu tuleb pöörata mõlemast soost laste harimisele soolistes küsimustes kohe nende haridustee algusest peale, nii et järk-järgult muutuksid hoiakud ja sotsiaalsed stereotüübid ning soolisest võrdõiguslikkusest saaks aluspõhimõte kõigis maailma riikides; |
| --- | --- |

30.

märgib, et erilist tähelepanu tuleb pöörata mõlemast soost laste harimisele soolistes küsimustes kohe nende haridustee algusest peale, nii et järk-järgult muutuksid hoiakud ja sotsiaalsed stereotüübid ning soolisest võrdõiguslikkusest saaks aluspõhimõte kõigis maailma riikides;

| 31. | nõuab tungivalt, et ELi humanitaarabi andmine, mis aitab kaasa aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele, tuleb tõhusalt jätta välja piirangutest, mille on humanitaarabile kehtestanud USA või muud rahastajad, eelkõige tagades juurdepääsu abordile naistele ja tüdrukutele, kes on relvastatud konfliktide käigus langenud vägistamise ohvriks; |
| --- | --- |

31.

nõuab tungivalt, et ELi humanitaarabi andmine, mis aitab kaasa aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele, tuleb tõhusalt jätta välja piirangutest, mille on humanitaarabile kehtestanud USA või muud rahastajad, eelkõige tagades juurdepääsu abordile naistele ja tüdrukutele, kes on relvastatud konfliktide käigus langenud vägistamise ohvriks;

| 32. | tunnistab, et inimväärsed töövõimalused annavad vaestele majapidamistele võimaluse vaesusest välja pääseda ning on üksikisikute ja perekondade jaoks kesksed vahendid endast lugupidamise ja kogukonda kuulumise tunde saavutamiseks ja tootliku panuse andmiseks; nõuab, et täielik ja tootlik tööhõive ja inimväärne töö oleksid 2015. aasta järgse arengukava keskne eesmärk, ning nõuab, et seda eesmärki toetataks hästi kavandatud riiklike sotsiaalkaitse põhialuste rakendamisega, mille eesmärk on vaesuse vähendamine ja vastupidavuse suurendamine; |
| --- | --- |

32.

tunnistab, et inimväärsed töövõimalused annavad vaestele majapidamistele võimaluse vaesusest välja pääseda ning on üksikisikute ja perekondade jaoks kesksed vahendid endast lugupidamise ja kogukonda kuulumise tunde saavutamiseks ja tootliku panuse andmiseks; nõuab, et täielik ja tootlik tööhõive ja inimväärne töö oleksid 2015. aasta järgse arengukava keskne eesmärk, ning nõuab, et seda eesmärki toetataks hästi kavandatud riiklike sotsiaalkaitse põhialuste rakendamisega, mille eesmärk on vaesuse vähendamine ja vastupidavuse suurendamine;

| 33. | rõhutab, et tervisekasvatus ja -haridus on põhitegurid parema rahvatervise jaoks; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et tervisekasvatus ja -haridus on põhitegurid parema rahvatervise jaoks;

| 34. | nõuab tungivalt, et erilist tähelepanu pöörataks ka mittenakkushaigustega, näiteks vähiga, tegelemisele; |
| --- | --- |

34.

nõuab tungivalt, et erilist tähelepanu pöörataks ka mittenakkushaigustega, näiteks vähiga, tegelemisele;

| 35. | nõuab, et 2015. aasta järgne aastatuhande arengueesmärkide raamistik edendaks naiste mõjuvõimu ja soolist võrdõiguslikkust, kaotades soolise ebavõrdsuse kõikidel haridustasanditel, kasutades selleks konkreetseid eesmärke, mis hõlmavad üldist juurdepääsu kvaliteetsele haridusele ja haridustee lõpetamist (alg-, kesk- ja kõrgemal tasandil) ning kutseõpet noortele töökohtade loomist soodustavas poliitikakeskkonnas, naiste kirjaoskamatuse likvideerimist ning juurdepääsu kõikehõlmavale seksuaalharidusele koolis ja kooliväliselt; |
| --- | --- |

35.

nõuab, et 2015. aasta järgne aastatuhande arengueesmärkide raamistik edendaks naiste mõjuvõimu ja soolist võrdõiguslikkust, kaotades soolise ebavõrdsuse kõikidel haridustasanditel, kasutades selleks konkreetseid eesmärke, mis hõlmavad üldist juurdepääsu kvaliteetsele haridusele ja haridustee lõpetamist (alg-, kesk- ja kõrgemal tasandil) ning kutseõpet noortele töökohtade loomist soodustavas poliitikakeskkonnas, naiste kirjaoskamatuse likvideerimist ning juurdepääsu kõikehõlmavale seksuaalharidusele koolis ja kooliväliselt;

III.   
  Hea valitsemistava

| 36. | rõhutab, et 2015. aasta järgne jätkusuutlik arengukava nõuab demokraatliku valitsemistava ja inimõiguste põhimõtte järgimist, tõhusaid, läbipaistvaid ja vastutustundlikke institutsioone ja partnereid kõikidel tasanditel ning volitatud ja demokraatia protsessi süstemaatiliselt kaasatud kodanikuühiskonda; nõuab tungivalt, et raamistiku aluseks võetaks osalusdemokraatia ja tõhusa kodakondsuse kesksed mõisted kodaniku- ja poliitiliste õiguste täieliku ja suurema teostamise kaudu; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et 2015. aasta järgne jätkusuutlik arengukava nõuab demokraatliku valitsemistava ja inimõiguste põhimõtte järgimist, tõhusaid, läbipaistvaid ja vastutustundlikke institutsioone ja partnereid kõikidel tasanditel ning volitatud ja demokraatia protsessi süstemaatiliselt kaasatud kodanikuühiskonda; nõuab tungivalt, et raamistiku aluseks võetaks osalusdemokraatia ja tõhusa kodakondsuse kesksed mõisted kodaniku- ja poliitiliste õiguste täieliku ja suurema teostamise kaudu;

| 37. | kutsub ELi üles jagama oma kogemusi ja teadmisi arenguriikidega, tagades juurdepääsu teadmistele asjaomastes säästva arengu valdkondades ja kasutades eelkõige ära ELi liikmesriikide üleminekukogemusi; |
| --- | --- |

37.

kutsub ELi üles jagama oma kogemusi ja teadmisi arenguriikidega, tagades juurdepääsu teadmistele asjaomastes säästva arengu valdkondades ja kasutades eelkõige ära ELi liikmesriikide üleminekukogemusi;

| 38. | on seisukohal, et käimasolevate läbirääkimiste ja arutelu ülesehituses tuleb tagada, et uues arenguraamistikus kajastuks ja leiaks järgimist selge pühendumus demokraatlikule valitsemistavale; |
| --- | --- |

38.

on seisukohal, et käimasolevate läbirääkimiste ja arutelu ülesehituses tuleb tagada, et uues arenguraamistikus kajastuks ja leiaks järgimist selge pühendumus demokraatlikule valitsemistavale;

| 39. | rõhutab, et kliimamuutusi, hiljutist toiduhindade kriisi ja ülemaailmset finantskriisi võib kõiki seostada piisava ülemaailmse juhtimise puudumisega; rõhutab seetõttu, et ülemaailmne juhtimine peaks olema 2015. aasta järgse arengukava põhiosa; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et kliimamuutusi, hiljutist toiduhindade kriisi ja ülemaailmset finantskriisi võib kõiki seostada piisava ülemaailmse juhtimise puudumisega; rõhutab seetõttu, et ülemaailmne juhtimine peaks olema 2015. aasta järgse arengukava põhiosa;

| 40. | väljendab kahetsust ühtsuse puudumise tõttu ülemaailmse juhtimisega tegelevate asutuste vahel, eelkõige seoses mitmepoolse kaubanduse, rahandus- ja keskkonnavaldkonna ülesehitusega; on seisukohal, et kuna ülemaailmse juhtimise vajakajäämised on viinud riike piirkondlike lahenduste otsimiseni, et vastata piirkondlikust eripärast tulenevatele arenguvajadustele, siis nõuab selline korraldus kooskõlastamist, et vältida poliitika killustumist ja kokkusobimatust mitmepoolsete režiimide ja rahvusvaheliste standarditega; on üldisemalt arvamusel, et riikide jõupingutuste toetamiseks on vaja tegutseda maailma tasandil; |
| --- | --- |

40.

väljendab kahetsust ühtsuse puudumise tõttu ülemaailmse juhtimisega tegelevate asutuste vahel, eelkõige seoses mitmepoolse kaubanduse, rahandus- ja keskkonnavaldkonna ülesehitusega; on seisukohal, et kuna ülemaailmse juhtimise vajakajäämised on viinud riike piirkondlike lahenduste otsimiseni, et vastata piirkondlikust eripärast tulenevatele arenguvajadustele, siis nõuab selline korraldus kooskõlastamist, et vältida poliitika killustumist ja kokkusobimatust mitmepoolsete režiimide ja rahvusvaheliste standarditega; on üldisemalt arvamusel, et riikide jõupingutuste toetamiseks on vaja tegutseda maailma tasandil;

| 41. | märgib, et kuigi aastatuhande arengueesmärkide raamistiku vorm võimaldas seada konkreetseid ja ajaliselt piiratud eesmärke ja sihte, mida on võimalik jälgida kindlate statistiliste näitajate abil, puudub isevastutus nende eesmärkide eest; hoiatab sellega seoses kõigi jaoks ühetaolise lähenemisviisi kehtestamise eest ja usub, et püstitada tuleb ülemaailmsed eesmärgid ja sihid ning kohandada need riiklike ja piirkondlike tausta ja esialgsete tingimustega; |
| --- | --- |

41.

märgib, et kuigi aastatuhande arengueesmärkide raamistiku vorm võimaldas seada konkreetseid ja ajaliselt piiratud eesmärke ja sihte, mida on võimalik jälgida kindlate statistiliste näitajate abil, puudub isevastutus nende eesmärkide eest; hoiatab sellega seoses kõigi jaoks ühetaolise lähenemisviisi kehtestamise eest ja usub, et püstitada tuleb ülemaailmsed eesmärgid ja sihid ning kohandada need riiklike ja piirkondlike tausta ja esialgsete tingimustega;

| 42. | juhib tähelepanu sellele, et kõikide tasandite ametiasutustel on jätkusuutlikus arengukavas väga oluline roll, kuna nad osalevad poliitilistes aruteludes, teisendavad võetud kohustused seadusteks, panevad valitsused oma sotsiaal-, keskkonna- ja õiguspoliitika eest vastutama ning tuginevad omavastutuse põhimõttele; |
| --- | --- |

42.

juhib tähelepanu sellele, et kõikide tasandite ametiasutustel on jätkusuutlikus arengukavas väga oluline roll, kuna nad osalevad poliitilistes aruteludes, teisendavad võetud kohustused seadusteks, panevad valitsused oma sotsiaal-, keskkonna- ja õiguspoliitika eest vastutama ning tuginevad omavastutuse põhimõttele;

| 43. | nõuab tungivalt, et rahvusvaheline kogukond pööraks erilist tähelepanu sellise volitava ja kaasava keskkonna loomisele, mis võimaldab kodanikühiskonna organisatsioonidel, erasektoril, heategevusfondidel ja teistel sõltumatutel arengupartneritel, samuti ka riikide parlamentidel ja kohalikel omavalitsustel kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil võtta vastutuse poliitika kavandamise ja selle rakendamise järelevalve eest ja täita seeläbi nõuetekohast rolli 2015. aasta järgses raamistikus; |
| --- | --- |

43.

nõuab tungivalt, et rahvusvaheline kogukond pööraks erilist tähelepanu sellise volitava ja kaasava keskkonna loomisele, mis võimaldab kodanikühiskonna organisatsioonidel, erasektoril, heategevusfondidel ja teistel sõltumatutel arengupartneritel, samuti ka riikide parlamentidel ja kohalikel omavalitsustel kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil võtta vastutuse poliitika kavandamise ja selle rakendamise järelevalve eest ja täita seeläbi nõuetekohast rolli 2015. aasta järgses raamistikus;

| 44. | nõuab lisaks tungivalt, et noortel ning eelkõige tüdrukutel ja noortel naistel tuleks võimaldada täita 2015. aasta järgses raamistikus põhirolli, ning tuletab meelde, et noorte osalus valitsemises võib tuua laialdast kasu, sealhulgas tugevdada demokraatlikke otsustusstruktuure ja -protsesse ning parandada noorte inimeste ja nende kogukondade heaolu; |
| --- | --- |

44.

nõuab lisaks tungivalt, et noortel ning eelkõige tüdrukutel ja noortel naistel tuleks võimaldada täita 2015. aasta järgses raamistikus põhirolli, ning tuletab meelde, et noorte osalus valitsemises võib tuua laialdast kasu, sealhulgas tugevdada demokraatlikke otsustusstruktuure ja -protsesse ning parandada noorte inimeste ja nende kogukondade heaolu;

Inimõigustel põhinev lähenemistee

| 45. | nõuab, et inimõiguste põhimõtted kaasataks 2015. aasta järgsesse raamistikku, mis peab tegelema eelkõige ebavõrdsuse, kahjulike traditsiooniliste tavade, diskrimineerimise, soopõhise vägivalla ning marginaliseeritud ja ühiskonnas ebasoodsas olukorras olevate inimeste osalemise ja neile õiguste andmise probleemidega, pöörates erilist tähelepanu noorte, naiste, rändajate, HIV-ga nakatunute, kastipõhise diskrimineerimise all kannatavate inimeste, homo-, bi- ja transseksuaalide ning puuetega inimeste õigustele; |
| --- | --- |

45.

nõuab, et inimõiguste põhimõtted kaasataks 2015. aasta järgsesse raamistikku, mis peab tegelema eelkõige ebavõrdsuse, kahjulike traditsiooniliste tavade, diskrimineerimise, soopõhise vägivalla ning marginaliseeritud ja ühiskonnas ebasoodsas olukorras olevate inimeste osalemise ja neile õiguste andmise probleemidega, pöörates erilist tähelepanu noorte, naiste, rändajate, HIV-ga nakatunute, kastipõhise diskrimineerimise all kannatavate inimeste, homo-, bi- ja transseksuaalide ning puuetega inimeste õigustele;

| 46. | nõuab sellega seoses eraldi eesmärgi püstitamist, et käsitleda naisi ja tüdrukuid ahistavat püsivat ebavõrdsust, tugevdada vajalikku poliitilist tahet, vahendeid ja omanikutunnet, loomaks jätkusuutlikud ja tulemuslikud meetmed; |
| --- | --- |

46.

nõuab sellega seoses eraldi eesmärgi püstitamist, et käsitleda naisi ja tüdrukuid ahistavat püsivat ebavõrdsust, tugevdada vajalikku poliitilist tahet, vahendeid ja omanikutunnet, loomaks jätkusuutlikud ja tulemuslikud meetmed;

| 47. | rõhutab, et ÜRO 2015. aasta järgses arengukavas tuleb järgida inimõigustel põhinevat lähenemisteed, mille raamesse jäävad sotsiaalsed ja majanduslikud õigused ning samas hõlmatakse ka rahu ja julgeolekuga seotud kodaniku- ja poliitilisi õigusi, samuti õigust arengule; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et ÜRO 2015. aasta järgses arengukavas tuleb järgida inimõigustel põhinevat lähenemisteed, mille raamesse jäävad sotsiaalsed ja majanduslikud õigused ning samas hõlmatakse ka rahu ja julgeolekuga seotud kodaniku- ja poliitilisi õigusi, samuti õigust arengule;

| 48. | soovitab püstitada võrdsuse üldeesmärgi; |
| --- | --- |

48.

soovitab püstitada võrdsuse üldeesmärgi;

| 49. | julgustab ELi toetama arenguriike nende poliitilise tahte ülesehitamisel ja tõhustama jõupingutusi selleks, et ratifitseeritaks ja rakendataks rohkem inimõigustealaseid õigusakte, mille eesmärk on keelustada diskrimineerimine või mis tahes õiguslikud, poliitilised või reguleerivad piirangud ja karistused, mis põhinevad vanusel, sool, rassil, etnilisel kuuluvusel, kastil, kultuuril, religioonil, veendumusel, perekonnaseisul, puudel, HIV olemasolul, rahvuslikul päritolul, rändestaatusel, keeleoskustel, seksuaalsel sättumusel, soolisel identiteedil või muudel teguritel või seisundil; julgustab ka ELi toetama arenguriike asjakohaste sotsiaalkaitse põhialuste loomisel; |
| --- | --- |

49.

julgustab ELi toetama arenguriike nende poliitilise tahte ülesehitamisel ja tõhustama jõupingutusi selleks, et ratifitseeritaks ja rakendataks rohkem inimõigustealaseid õigusakte, mille eesmärk on keelustada diskrimineerimine või mis tahes õiguslikud, poliitilised või reguleerivad piirangud ja karistused, mis põhinevad vanusel, sool, rassil, etnilisel kuuluvusel, kastil, kultuuril, religioonil, veendumusel, perekonnaseisul, puudel, HIV olemasolul, rahvuslikul päritolul, rändestaatusel, keeleoskustel, seksuaalsel sättumusel, soolisel identiteedil või muudel teguritel või seisundil; julgustab ka ELi toetama arenguriike asjakohaste sotsiaalkaitse põhialuste loomisel;

| 50. | nõuab tungivalt, et kõik riigid ratifitseeriksid soolise võrdõiguslikkuse edendamise eesmärgil ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta; |
| --- | --- |

50.

nõuab tungivalt, et kõik riigid ratifitseeriksid soolise võrdõiguslikkuse edendamise eesmärgil ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta;

Rahu, julgeolek ja areng

| 51. | rõhutab, et relvastatud konfliktid ja konfliktijärgsed olukorrad on mõned peamistest arengu ja vaesuse vähendamise takistustest ning et need ohustavad demokraatiat; rõhutab ka seda, et rahu ja julgeolek, areng ja inimõigused on omavahel seotud ja tugevdavad vastastikku üksteist; julgustab seetõttu liitu kasutama kõiki asjakohaseid vahendeid, näiteks rahvusvahelist inimõiguste deklaratsiooni või Cotonou lepingu raames ette nähtud vahendeid, et toetada konfliktide ennetamist; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et relvastatud konfliktid ja konfliktijärgsed olukorrad on mõned peamistest arengu ja vaesuse vähendamise takistustest ning et need ohustavad demokraatiat; rõhutab ka seda, et rahu ja julgeolek, areng ja inimõigused on omavahel seotud ja tugevdavad vastastikku üksteist; julgustab seetõttu liitu kasutama kõiki asjakohaseid vahendeid, näiteks rahvusvahelist inimõiguste deklaratsiooni või Cotonou lepingu raames ette nähtud vahendeid, et toetada konfliktide ennetamist;

| 52. | nõuab sellega seoses, et prioriteediks seataks võimekuse tugevdamine konfliktidest mõjutatud ja ebakindlates riikides; on seisukohal, et nende riikide stabiliseerumiseks ja arenguks on vajalikud tõhusad rahvusvahelised partnerlused ning ELi liikmesriikide üleminekukogemusel põhinevad teadmiste jagamise ja suutlikkuse suurendamise meetodid, mille alusmudeliks on Busanis toimunud abi tulemuslikkust käsitleval neljandal kõrgetasemelisel foorumil sõlmitud uus kokkulepe tegevuse kohta nõrgestatud riikides; |
| --- | --- |

52.

nõuab sellega seoses, et prioriteediks seataks võimekuse tugevdamine konfliktidest mõjutatud ja ebakindlates riikides; on seisukohal, et nende riikide stabiliseerumiseks ja arenguks on vajalikud tõhusad rahvusvahelised partnerlused ning ELi liikmesriikide üleminekukogemusel põhinevad teadmiste jagamise ja suutlikkuse suurendamise meetodid, mille alusmudeliks on Busanis toimunud abi tulemuslikkust käsitleval neljandal kõrgetasemelisel foorumil sõlmitud uus kokkulepe tegevuse kohta nõrgestatud riikides;

| 53. | kutsub ELi üles jätkama aktiivset tegevust ebakindlates riikides ning pakkuma selle käigus mitmekülgseid lahendusi, mis on seotud arengupoliitikaga, näevad ette humanitaarabi ning aitavad kaasa loodusõnnetuste riski vähendamisele, konfliktiennetusele ja riigi ülesehitamisele; |
| --- | --- |

53.

kutsub ELi üles jätkama aktiivset tegevust ebakindlates riikides ning pakkuma selle käigus mitmekülgseid lahendusi, mis on seotud arengupoliitikaga, näevad ette humanitaarabi ning aitavad kaasa loodusõnnetuste riski vähendamisele, konfliktiennetusele ja riigi ülesehitamisele;

| 54. | on arvamusel, et 2015. aasta järgses raamistikus peavad kajastuma Busanis kokkulepitud rahutagamise ja riigi ülesehitamise eesmärgid; |
| --- | --- |

54.

on arvamusel, et 2015. aasta järgses raamistikus peavad kajastuma Busanis kokkulepitud rahutagamise ja riigi ülesehitamise eesmärgid;

| 55. | rõhutab, et 2015. aasta järgses raamistikus tuleks käsitleda vägivalla ja diskrimineerimise, eelkõige tüdrukute ja naiste vastase seksuaalse vägivalla ennetamist ning et tuleb luua või tugevdada kõigile juurdepääsetavaid igakülgse kaitse süsteeme; |
| --- | --- |

55.

rõhutab, et 2015. aasta järgses raamistikus tuleks käsitleda vägivalla ja diskrimineerimise, eelkõige tüdrukute ja naiste vastase seksuaalse vägivalla ennetamist ning et tuleb luua või tugevdada kõigile juurdepääsetavaid igakülgse kaitse süsteeme;

IV.   
  Säästvus

| 56. | kutsub ELi üles toetama kaasaval ja läbipaistval viisil sotsiaalsete ja keskkonnalaste säästva arengu eesmärkide ja 2015. aasta järgsete arengueesmärkide vahelise sidususe tugevdamist; |
| --- | --- |

56.

kutsub ELi üles toetama kaasaval ja läbipaistval viisil sotsiaalsete ja keskkonnalaste säästva arengu eesmärkide ja 2015. aasta järgsete arengueesmärkide vahelise sidususe tugevdamist;

| 57. | rõhutab, et lõpptulemuseks peaks olema „üks ja ainus arengukava”, mis väldib jõupingutuste ja ressursside dubleerimist; rõhutab, et kuigi maailmas kiputakse keskkonna- ja arenguküsimusi lahus käsitlema, peaks EL püüdma leida viise selle lõhe ületamiseks ning looma seoseid nende kahe teineteisest tihedalt sõltuva valdkonna vahele, sealhulgas ka institutsioonilisest seisukohast; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et lõpptulemuseks peaks olema „üks ja ainus arengukava”, mis väldib jõupingutuste ja ressursside dubleerimist; rõhutab, et kuigi maailmas kiputakse keskkonna- ja arenguküsimusi lahus käsitlema, peaks EL püüdma leida viise selle lõhe ületamiseks ning looma seoseid nende kahe teineteisest tihedalt sõltuva valdkonna vahele, sealhulgas ka institutsioonilisest seisukohast;

| 58. | rõhutab, et säästvus on ülekaalukalt olulisim küsimus, mille eiramine võib ähvardada kõiki inimarengu aspekte; tunnistab eelkõige, et toit, säästev ja kindel juurdepääs energiale, veemajandus, säästev maakasutus, loodusvarade tõhus kasutamine, merekeskkonna ja muude ökosüsteemide kaitse ja elurikkus, metsade hävitamine ja kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine ning loodusõnnetuste ohu vähendamine, säästev tootmine ja tarbimine, sotsiaalse kaasatus ja inimväärne töö on vaesusevastases raamistikus omavahel lahutamatult seotud; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et säästvus on ülekaalukalt olulisim küsimus, mille eiramine võib ähvardada kõiki inimarengu aspekte; tunnistab eelkõige, et toit, säästev ja kindel juurdepääs energiale, veemajandus, säästev maakasutus, loodusvarade tõhus kasutamine, merekeskkonna ja muude ökosüsteemide kaitse ja elurikkus, metsade hävitamine ja kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine ning loodusõnnetuste ohu vähendamine, säästev tootmine ja tarbimine, sotsiaalse kaasatus ja inimväärne töö on vaesusevastases raamistikus omavahel lahutamatult seotud;

| 59. | juhib tähelepanu sellele, et üldine juurdepääs puhtale joogiveele ja kanalisatsioonile, mis on kui horisontaalne põhiline sotsiaalteenus kõikide eesmärkide saavutamiseks, ning kõikidele kättesaadavad nüüdisaegsed, usaldusväärsed, taskukohased, keskkonnasõbralikud ja säästvad energiateenused on vaesuse kaotamise ja kaasava majanduskasvu tagamise peamiseks vahendiks; |
| --- | --- |

59.

juhib tähelepanu sellele, et üldine juurdepääs puhtale joogiveele ja kanalisatsioonile, mis on kui horisontaalne põhiline sotsiaalteenus kõikide eesmärkide saavutamiseks, ning kõikidele kättesaadavad nüüdisaegsed, usaldusväärsed, taskukohased, keskkonnasõbralikud ja säästvad energiateenused on vaesuse kaotamise ja kaasava majanduskasvu tagamise peamiseks vahendiks;

| 60. | rõhutab, et energiajulgeolek nõuab selliste strateegiate rakendamist, mis põhinevad energiaallikate mitmekesistamisel, sealhulgas päikeseenergial, ökosüsteemide ja loodusvarade kaitsmisel, loodusõnnetuse riskide vähendamisel, integreeritud veevarude majandamisel ning turgude, taristu ja reguleerivate meetmete täiustamisel; |
| --- | --- |

60.

rõhutab, et energiajulgeolek nõuab selliste strateegiate rakendamist, mis põhinevad energiaallikate mitmekesistamisel, sealhulgas päikeseenergial, ökosüsteemide ja loodusvarade kaitsmisel, loodusõnnetuse riskide vähendamisel, integreeritud veevarude majandamisel ning turgude, taristu ja reguleerivate meetmete täiustamisel;

| 61. | nõuab ka konkreetseid meetmeid tervete mereökosüsteemide, säästva kalanduse ja säästva vesiviljeluse edendamiseks ja arendamiseks, kuna neil võib olla mõjukas roll toiduga kindlustatuses ja toitumises ning säästvas põllumajanduses; |
| --- | --- |

61.

nõuab ka konkreetseid meetmeid tervete mereökosüsteemide, säästva kalanduse ja säästva vesiviljeluse edendamiseks ja arendamiseks, kuna neil võib olla mõjukas roll toiduga kindlustatuses ja toitumises ning säästvas põllumajanduses;

| 62. | rõhutab, kui tähtis on uues arengukavas sisalduvat diferentseerimise põhimõtet nõuetekohaselt rakendada; nõuab, et tärkava turumajandusega riigid võtaksid kohustuse jagada tulu riigieelarve kaudu oma kodanike vahel ümber, et vaesuse süvik kaoks; |
| --- | --- |

62.

rõhutab, kui tähtis on uues arengukavas sisalduvat diferentseerimise põhimõtet nõuetekohaselt rakendada; nõuab, et tärkava turumajandusega riigid võtaksid kohustuse jagada tulu riigieelarve kaudu oma kodanike vahel ümber, et vaesuse süvik kaoks;

V.   
  Teel seisukoha suunas, mille EL võtab 2015. aasta järgse arenguraamistiku kohta

2015. aasta järgsete aastatuhande arengueesmärkide rahastamine

| 63. | tuletab meelde võetud kohustust eraldada 2015. aastaks 0,7 % kogurahvatulust ametlikule arenguabile; rõhutab, et seda taset tuleb tulevases raamistikus säilitada, ning kutsub kõiki liikmesriike üles seda siduvate õigusaktide kaudu rakendama ja võtma selle eesmärgini jõudmiseks vastu mitmeaastased eelarve ajakavad; |
| --- | --- |

63.

tuletab meelde võetud kohustust eraldada 2015. aastaks 0,7 % kogurahvatulust ametlikule arenguabile; rõhutab, et seda taset tuleb tulevases raamistikus säilitada, ning kutsub kõiki liikmesriike üles seda siduvate õigusaktide kaudu rakendama ja võtma selle eesmärgini jõudmiseks vastu mitmeaastased eelarve ajakavad;

| 64. | rõhutab, kui oluline on ELi eelarve puhul suutlikkus vastata selle ees seisvatele probleemidele, eelkõige kriisi ajal ja eriti seoses arengu rahastamisega; seda silmas pidades ja et ELi eelarve ei piirduks enam ainult maksete assigneeringute taseme küsimusega, nõuab omavahendite loomist, nagu näiteks finantstehingute maks, millest osa peaks minema ELi eelarve IV rubriiki; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, kui oluline on ELi eelarve puhul suutlikkus vastata selle ees seisvatele probleemidele, eelkõige kriisi ajal ja eriti seoses arengu rahastamisega; seda silmas pidades ja et ELi eelarve ei piirduks enam ainult maksete assigneeringute taseme küsimusega, nõuab omavahendite loomist, nagu näiteks finantstehingute maks, millest osa peaks minema ELi eelarve IV rubriiki;

| 65. | nõuab, et kliimamuutusega võitlemise ja kohanemise rahastamine kindlasti täiendaks olemasolevaid kohustusi; kutsub seetõttu ELi üles tegema ettepaneku, et kliimaküsimuste rahastamiseks tehtaks kättesaadavaks muud rahastamisallikad kui ametlik arenguabi, võimaldades 2015. aasta järgset aega käsitlevates aruteludes selgitada ametliku arenguabi ja kohanemise rahastamise ülesandeid vaesuse jätkusuutlikus kaotamises; |
| --- | --- |

65.

nõuab, et kliimamuutusega võitlemise ja kohanemise rahastamine kindlasti täiendaks olemasolevaid kohustusi; kutsub seetõttu ELi üles tegema ettepaneku, et kliimaküsimuste rahastamiseks tehtaks kättesaadavaks muud rahastamisallikad kui ametlik arenguabi, võimaldades 2015. aasta järgset aega käsitlevates aruteludes selgitada ametliku arenguabi ja kohanemise rahastamise ülesandeid vaesuse jätkusuutlikus kaotamises;

| 66. | kutsub komisjoni üles ergutama kõikide sidusrühmadega peetavaid arutelusid rahastamismehhanismide kohta, et rahuldada rahalisi vajadusi 2015. aasta järgsel arengumaastikul; |
| --- | --- |

66.

kutsub komisjoni üles ergutama kõikide sidusrühmadega peetavaid arutelusid rahastamismehhanismide kohta, et rahuldada rahalisi vajadusi 2015. aasta järgsel arengumaastikul;

| 67. | tuletab meelde, et 2012. aastal toimunud ÜRO arengukoostöö foorumil rõhutati selgelt, et vaja on suuremat kooskõlastamist, mitte konkurentsi erinevate abimehhanismide ja rahastajate vahel; kutsub ELi üles edendama abi tõhususe tegevuskava, kuna EL ja selle liikmesriigid vastutavad ühiselt abi killustatuse vähendamise eest; |
| --- | --- |

67.

tuletab meelde, et 2012. aastal toimunud ÜRO arengukoostöö foorumil rõhutati selgelt, et vaja on suuremat kooskõlastamist, mitte konkurentsi erinevate abimehhanismide ja rahastajate vahel; kutsub ELi üles edendama abi tõhususe tegevuskava, kuna EL ja selle liikmesriigid vastutavad ühiselt abi killustatuse vähendamise eest;

Uuenduslikud rahastamismehhanismid

| 68. | kutsub komisjoni üles jätkama ülemaailmset koostööd teiste doonorriikidega, et töötada täiendavalt välja uuenduslikke arengu rahastamise mehhanisme, kuna nendel ja uutel partnerlustel on uuel arengumaastikul väga tarvilik roll, mis täiendab muid allikaid ja kompromisse säästva arengu rahastamisel; meenutab neile ELi liikmesriikidele, kes on nõustunud kehtestama finantstehingute maksu, et nad kasutaksid osa neist vahenditest säästvale arengule ja kliimamuutuste vastu võitlemisele; |
| --- | --- |

68.

kutsub komisjoni üles jätkama ülemaailmset koostööd teiste doonorriikidega, et töötada täiendavalt välja uuenduslikke arengu rahastamise mehhanisme, kuna nendel ja uutel partnerlustel on uuel arengumaastikul väga tarvilik roll, mis täiendab muid allikaid ja kompromisse säästva arengu rahastamisel; meenutab neile ELi liikmesriikidele, kes on nõustunud kehtestama finantstehingute maksu, et nad kasutaksid osa neist vahenditest säästvale arengule ja kliimamuutuste vastu võitlemisele;

| 69. | juhib tähelepanu sellele, et EL peaks rahastamise suhtes edendama integreeritud ja täiendavat käsitusviisi, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerluste kaudu; |
| --- | --- |

69.

juhib tähelepanu sellele, et EL peaks rahastamise suhtes edendama integreeritud ja täiendavat käsitusviisi, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerluste kaudu;

| 70. | kutsub ELi üles julgustama rahvusvahelisel tasandil sotsiaalseid, eetilisi ja keskkonnasäästlikke riigihankemenetlusi kui vahendit 2015. aasta järgse raamistiku rakendamiseks; |
| --- | --- |

70.

kutsub ELi üles julgustama rahvusvahelisel tasandil sotsiaalseid, eetilisi ja keskkonnasäästlikke riigihankemenetlusi kui vahendit 2015. aasta järgse raamistiku rakendamiseks;

| 71. | kutsub ELi üles laenude ja toetuste kombineerimise mehhanismi nõuetekohaselt hindama, pidades eelkõige silmas arengualast ja rahalist täiendavust, läbipaistvust ja vastutust, kohalikul tasandil võetavat isevastutust ja võla suhte riski, enne kui ta jätkab laenude ja toetuste kombineeritud kasutamise arendamist, et võimendada rahaliste vahendite kaasamist arenguks ja soodustada mikrokrediidi andmist; kutsub komisjoni üles avaldama juhised ja täpsed kriteeriumid, mis põhinevad ühtlustatud vaesuse vähendamise strateegiatel ja millel on pärast selle uue korra rakendamist selge mõju säästvale arengule; |
| --- | --- |

71.

kutsub ELi üles laenude ja toetuste kombineerimise mehhanismi nõuetekohaselt hindama, pidades eelkõige silmas arengualast ja rahalist täiendavust, läbipaistvust ja vastutust, kohalikul tasandil võetavat isevastutust ja võla suhte riski, enne kui ta jätkab laenude ja toetuste kombineeritud kasutamise arendamist, et võimendada rahaliste vahendite kaasamist arenguks ja soodustada mikrokrediidi andmist; kutsub komisjoni üles avaldama juhised ja täpsed kriteeriumid, mis põhinevad ühtlustatud vaesuse vähendamise strateegiatel ja millel on pärast selle uue korra rakendamist selge mõju säästvale arengule;

Siseriiklike tulude suurendamine tõhusa maksustamise ja korruptsioonivastase võitlusega

| 72. | kordab oma nõuet muuta võitlus korruptsiooni, rahapesu, maksuparadiiside, ebaseaduslike kapitalivoogude ja kahjulike maksustruktuuride vastu ELi tegevuskava põhiprioriteediks rahvusvahelistes finantseerimis- ja arenguasutustes, et võimaldada arenguriikidel riigi tulusid suurendada; |
| --- | --- |

72.

kordab oma nõuet muuta võitlus korruptsiooni, rahapesu, maksuparadiiside, ebaseaduslike kapitalivoogude ja kahjulike maksustruktuuride vastu ELi tegevuskava põhiprioriteediks rahvusvahelistes finantseerimis- ja arenguasutustes, et võimaldada arenguriikidel riigi tulusid suurendada;

| 73. | rõhutab tungivat vajadust riiklike vahendite ulatuslikuma kasutuselevõtu järele ning kutsub seega ELi ja rahvusvahelist üldsust üles suurendama oma toetust arenguriikidele tõhusa maksupoliitika ja jätkusuutliku maksubaasi kehtestamisel ning nende haldusasutuste suutlikkuse, oskuste ja kvalifikatsioonide tugevdamisel, eesmärgiga võidelda ebaseaduslike rahavoogude, maksustamise vältimise, maksudest kõrvalehoidumise ja pettuste vastu ning parandada maksude kogumist; |
| --- | --- |

73.

rõhutab tungivat vajadust riiklike vahendite ulatuslikuma kasutuselevõtu järele ning kutsub seega ELi ja rahvusvahelist üldsust üles suurendama oma toetust arenguriikidele tõhusa maksupoliitika ja jätkusuutliku maksubaasi kehtestamisel ning nende haldusasutuste suutlikkuse, oskuste ja kvalifikatsioonide tugevdamisel, eesmärgiga võidelda ebaseaduslike rahavoogude, maksustamise vältimise, maksudest kõrvalehoidumise ja pettuste vastu ning parandada maksude kogumist;

| 74. | tuletab meelde, et kvaliteetne finantsaruandlus on määrava tähtsusega tõhusaks võitluseks maksudest kõrvalehoidumise vastu; rõhutab seetõttu, kuivõrd oluline on ettevõtjate kasumi- ja tasutud maksude aruannetes täielik läbipaistvus, eelkõige nende ettevõtjate puhul, kes on seotud loodusvarade kasutamisega; seepärast palub komisjonil toetada seda, et Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu rahvusvahelisse finantsaruandlusstandardisse lisataks nõue, et rahvusvahelised ettevõtted annaksid oma tuludest ja tasutud maksudest aru iga riigi kohta eraldi; tuletab meelde, et see nõue on kooskõlas vajadusega suurendada rahvusvaheliste ettevõtjate sotsiaalset vastutust; |
| --- | --- |

74.

tuletab meelde, et kvaliteetne finantsaruandlus on määrava tähtsusega tõhusaks võitluseks maksudest kõrvalehoidumise vastu; rõhutab seetõttu, kuivõrd oluline on ettevõtjate kasumi- ja tasutud maksude aruannetes täielik läbipaistvus, eelkõige nende ettevõtjate puhul, kes on seotud loodusvarade kasutamisega; seepärast palub komisjonil toetada seda, et Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu rahvusvahelisse finantsaruandlusstandardisse lisataks nõue, et rahvusvahelised ettevõtted annaksid oma tuludest ja tasutud maksudest aru iga riigi kohta eraldi; tuletab meelde, et see nõue on kooskõlas vajadusega suurendada rahvusvaheliste ettevõtjate sotsiaalset vastutust;

Järelevalvemehhanismid ja näitajad

| 75. | rõhutab kiireloomulist vajadust teha arengu küsimuses asjakohaseid kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid mõõtmisi; |
| --- | --- |

75.

rõhutab kiireloomulist vajadust teha arengu küsimuses asjakohaseid kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid mõõtmisi;

| 76. | juhib tähelepanu sellele, et jõukuse ja arenguni jõudmiseks ning uute sotsiaal- ja keskkonnaprobleemide lahendamiseks on vaja uut näitajate kogumit, mis ei koosne üksnes SKPst, vaid peaks seega hõlmama selliseid näitajaid nagu inimarengu indeks, inimeste vaesuse määr, vaesuslõhe indeks ja sissetulekute Gini koefitsient; |
| --- | --- |

76.

juhib tähelepanu sellele, et jõukuse ja arenguni jõudmiseks ning uute sotsiaal- ja keskkonnaprobleemide lahendamiseks on vaja uut näitajate kogumit, mis ei koosne üksnes SKPst, vaid peaks seega hõlmama selliseid näitajaid nagu inimarengu indeks, inimeste vaesuse määr, vaesuslõhe indeks ja sissetulekute Gini koefitsient;

| 77. | juhib tähelepanu sellele, et selged ja mõõdetavad näitajad, sealhulgas väljund- ja tulemusandmed, on väga olulised sellistes valdkondades nagu vaesuse kaotamine ning majanduslik ja sotsiaalne areng tehtud edusammude jälgimiseks ja selle kohta aruannete koostamiseks ning need peaksid hõlmama soolist võrdõiguslikkust, tööhõivet, sotsiaalkaitset (nt juurdepääsu tervishoiule ja pensionidele, kaitset töökaotuse puhul ning kaitset spetsiaalsetest elatistest ilmajäämise vastu naiste, laste ja eakate puhul), invaliidsust, rännet ja vähemuste olukorda; |
| --- | --- |

77.

juhib tähelepanu sellele, et selged ja mõõdetavad näitajad, sealhulgas väljund- ja tulemusandmed, on väga olulised sellistes valdkondades nagu vaesuse kaotamine ning majanduslik ja sotsiaalne areng tehtud edusammude jälgimiseks ja selle kohta aruannete koostamiseks ning need peaksid hõlmama soolist võrdõiguslikkust, tööhõivet, sotsiaalkaitset (nt juurdepääsu tervishoiule ja pensionidele, kaitset töökaotuse puhul ning kaitset spetsiaalsetest elatistest ilmajäämise vastu naiste, laste ja eakate puhul), invaliidsust, rännet ja vähemuste olukorda;

| 78. | kutsub ELi üles töötama välja asjakohaseid algväärtusi, näitajaid ja eesmärke poliitikavaldkondade arengusidususe mõju mõõtmiseks; |
| --- | --- |

78.

kutsub ELi üles töötama välja asjakohaseid algväärtusi, näitajaid ja eesmärke poliitikavaldkondade arengusidususe mõju mõõtmiseks;

Erasektor

| 79. | rõhutab vajadust rakendada ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid; kutsub sellega seoses kõiki riike üles kehtestama tõelise ettevõtluse õigusraamistiku, edendama täielikku ja viljakat tööhõivet ja inimväärset tööd, inimõiguste, sealhulgas ILO standardite järgimist, läbipaistvust ning sotsiaalseid ja keskkonnanorme; |
| --- | --- |

79.

rõhutab vajadust rakendada ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid; kutsub sellega seoses kõiki riike üles kehtestama tõelise ettevõtluse õigusraamistiku, edendama täielikku ja viljakat tööhõivet ja inimväärset tööd, inimõiguste, sealhulgas ILO standardite järgimist, läbipaistvust ning sotsiaalseid ja keskkonnanorme;

| 80. | on arvamusel, et erasektorile antava abi põhieesmärk peaks olema tuua arenguriikide inimesed vaesusest välja ning aidata tugevdada arenguriikide erasektorit, arvestades, et selle ebaõnnestumine põhjustaks arengu ja majanduskasvu tasakaalustamatust; |
| --- | --- |

80.

on arvamusel, et erasektorile antava abi põhieesmärk peaks olema tuua arenguriikide inimesed vaesusest välja ning aidata tugevdada arenguriikide erasektorit, arvestades, et selle ebaõnnestumine põhjustaks arengu ja majanduskasvu tasakaalustamatust;

| 81. | nõuab tungivalt, et ELis asuvad ettevõtted, kellel on tootmisüksused arenguriikides, täidaksid oma kohustust järgida inimõigusi ja põhivabadusi, sotsiaalseid ja keskkonnanorme, soolist võrdõiguslikkust, tööõiguse põhireegleid, rahvusvahelisi lepinguid ning maksude maksmise korda läbipaistval viisil; |
| --- | --- |

81.

nõuab tungivalt, et ELis asuvad ettevõtted, kellel on tootmisüksused arenguriikides, täidaksid oma kohustust järgida inimõigusi ja põhivabadusi, sotsiaalseid ja keskkonnanorme, soolist võrdõiguslikkust, tööõiguse põhireegleid, rahvusvahelisi lepinguid ning maksude maksmise korda läbipaistval viisil;

| 82. | juhib tähelepanu sellele, kui tähtis on kaitsta eraomandit selleks, et toetada investeerimiskeskkonda ja õigusriigi põhimõtet; |
| --- | --- |

82.

juhib tähelepanu sellele, kui tähtis on kaitsta eraomandit selleks, et toetada investeerimiskeskkonda ja õigusriigi põhimõtet;

| 83. | rõhutab, et kuigi erasektoril on majanduses keskne roll, on oma kodanikele kvaliteetsete põhiteenuste tagamine ning seeläbi vaesusega võitlemisele kaasaaitamine siiski riigi peamine kohustus; |
| --- | --- |

83.

rõhutab, et kuigi erasektoril on majanduses keskne roll, on oma kodanikele kvaliteetsete põhiteenuste tagamine ning seeläbi vaesusega võitlemisele kaasaaitamine siiski riigi peamine kohustus;

| 84. | rõhutab, et avalikus ja erasektoris tuleb leida uusi viise oma huvide, võimete ja jõupingutuste ühendamiseks, et aidata kaasa 2015. aasta järgse kava saavutamisele; |
| --- | --- |

84.

rõhutab, et avalikus ja erasektoris tuleb leida uusi viise oma huvide, võimete ja jõupingutuste ühendamiseks, et aidata kaasa 2015. aasta järgse kava saavutamisele;

| 85. | rõhutab, et majanduskasv ja areng peaks olema jätkusuutlik, kaasav ja aitama kaasa tootmissuutlikkuse tugevdamisele, inimväärsete töökohtade loomisele ja kõikide sotsiaalsele kaasatusele, et arenguriikidel oleks võimalik oma majandust ümber kujundada; nõuab, et arenguriikides loodaks riiklikult kindlaksmääratud sotsiaalkaitse põhialused ning kaotataks kõik lapstööjõu vormid; |
| --- | --- |

85.

rõhutab, et majanduskasv ja areng peaks olema jätkusuutlik, kaasav ja aitama kaasa tootmissuutlikkuse tugevdamisele, inimväärsete töökohtade loomisele ja kõikide sotsiaalsele kaasatusele, et arenguriikidel oleks võimalik oma majandust ümber kujundada; nõuab, et arenguriikides loodaks riiklikult kindlaksmääratud sotsiaalkaitse põhialused ning kaotataks kõik lapstööjõu vormid;

| 86. | juhib tähelepanu sellele, et õiglane kaubandus on kaubanduspartnerlus, mis põhineb dialoogil, läbipaistvusel ja austusel ning millega püüeldakse rahvusvahelise kaubanduse suurema võrdsuse poole (8); on seisukohal, et õiglane kaubandus on näide edukast partnerlusest, kus osaleb palju sidusrühmi kogu maailmast ja tarneahela erinevates etappides ning mis tagab ebasoodsamas olukorras tootjatele juurdepääsu turule, kindlustab jätkusuutliku elatise, järgib tööõiguse reegleid, kaotab järk-järgult lapstööjõu kasutamise ning julgustab keskkonnasäästlikke põllumajandus- ja tootmistavasid; |
| --- | --- |

86.

juhib tähelepanu sellele, et õiglane kaubandus on kaubanduspartnerlus, mis põhineb dialoogil, läbipaistvusel ja austusel ning millega püüeldakse rahvusvahelise kaubanduse suurema võrdsuse poole (8); on seisukohal, et õiglane kaubandus on näide edukast partnerlusest, kus osaleb palju sidusrühmi kogu maailmast ja tarneahela erinevates etappides ning mis tagab ebasoodsamas olukorras tootjatele juurdepääsu turule, kindlustab jätkusuutliku elatise, järgib tööõiguse reegleid, kaotab järk-järgult lapstööjõu kasutamise ning julgustab keskkonnasäästlikke põllumajandus- ja tootmistavasid;

Poliitikavaldkondade arengusidusus ja kooskõlastamine rahastajate hulgas

| 87. | kutsub ELi üles tagama poliitikavaldkondade arengusidususe kindlakäelise lisamise 2015. aasta järgsesse raamistikku ning pöörama seejuures jätkuvalt erilist tähelepanu järgmistele prioriteetsetele valdkondadele: kaubandus ja rahandus, tervis ja haridus, kliimamuutused, loodusvarad, põllumajandus, kalandus, tervishoid, toitumine ja toiduga kindlustatus, ränne, energia, rahu- ja julgeolekupoliitika ning inimõigused; |
| --- | --- |

87.

kutsub ELi üles tagama poliitikavaldkondade arengusidususe kindlakäelise lisamise 2015. aasta järgsesse raamistikku ning pöörama seejuures jätkuvalt erilist tähelepanu järgmistele prioriteetsetele valdkondadele: kaubandus ja rahandus, tervis ja haridus, kliimamuutused, loodusvarad, põllumajandus, kalandus, tervishoid, toitumine ja toiduga kindlustatus, ränne, energia, rahu- ja julgeolekupoliitika ning inimõigused;

| 88. | juhib tähelepanu sellele, et kaubandus võib olla vaesuse vähendamisel juhtivaks jõuks, mis tekitab suuremat võrdsust ja läbipaistvust ning edendab jätkusuutlikku inimarengut ja majanduskasvu; nõuab sellega seoses tungivalt, et EL tagaks oma kaubanduspoliitika sidususe ELi arengueesmärkidega; |
| --- | --- |

88.

juhib tähelepanu sellele, et kaubandus võib olla vaesuse vähendamisel juhtivaks jõuks, mis tekitab suuremat võrdsust ja läbipaistvust ning edendab jätkusuutlikku inimarengut ja majanduskasvu; nõuab sellega seoses tungivalt, et EL tagaks oma kaubanduspoliitika sidususe ELi arengueesmärkidega;

| 89. | on seisukohal, et kuigi aastatuhande arengueesmärkidega on kindlasti saavutatud edu arenguabile suurema tähelepanu suunamisel, on pelgalt abile keskendumine liiga kitsas fookus; arvab, et vaja on ülemaailmset juhtimist hõlmavat uut käsitlusviisi, keskendudes kindlalt poliitika arengusidususele ja ülemaailmse tähtsusega avalike hüvede pakkumisele; |
| --- | --- |

89.

on seisukohal, et kuigi aastatuhande arengueesmärkidega on kindlasti saavutatud edu arenguabile suurema tähelepanu suunamisel, on pelgalt abile keskendumine liiga kitsas fookus; arvab, et vaja on ülemaailmset juhtimist hõlmavat uut käsitlusviisi, keskendudes kindlalt poliitika arengusidususele ja ülemaailmse tähtsusega avalike hüvede pakkumisele;

| 90. | on arvamusel, et 2015. aasta järgses arengukavas tuleb kindlaks määrata peamised ülemaailmse tähtsusega avalikud hüved, otsustada, kuidas neid rahastada, ning täpsustada, millised ülemaailmsed asutused peaksid nende hüvede osutamise eest vastutama; |
| --- | --- |

90.

on arvamusel, et 2015. aasta järgses arengukavas tuleb kindlaks määrata peamised ülemaailmse tähtsusega avalikud hüved, otsustada, kuidas neid rahastada, ning täpsustada, millised ülemaailmsed asutused peaksid nende hüvede osutamise eest vastutama;

| 91. | on seisukohal, et poliitikavaldkondade arengusidusus peaks liikuma kahju mittetekitamise väljavaatest – nii Euroopas kui ka kaugemal – edasi terviklikuma käsitlusviisi poole, milles rahvusvahelist kaubandust, keskkonda ja rahvusvahelist finantssüsteemi nähakse kui ülemaailmset avaliku sektori poliitikat, mis aitab edendada ülemaailmseid arengueesmärke; toetab sellega seoses ideed luua ÜRO süsteemi raames ülemaailmne majandusnõukogu; |
| --- | --- |

91.

on seisukohal, et poliitikavaldkondade arengusidusus peaks liikuma kahju mittetekitamise väljavaatest – nii Euroopas kui ka kaugemal – edasi terviklikuma käsitlusviisi poole, milles rahvusvahelist kaubandust, keskkonda ja rahvusvahelist finantssüsteemi nähakse kui ülemaailmset avaliku sektori poliitikat, mis aitab edendada ülemaailmseid arengueesmärke; toetab sellega seoses ideed luua ÜRO süsteemi raames ülemaailmne majandusnõukogu;

| 92. | juhib tähelepanu sellele, et poliitikavaldkondade arengusidusus võib saavutada tõelisi ja tõhusaid tulemusi üksnes arenenud ja arenguriikide, tärkavate majanduste ja rahvusvaheliste organisatsioonide ühiste jõupingutuste ja aktiivse kaasatuse kaudu; |
| --- | --- |

92.

juhib tähelepanu sellele, et poliitikavaldkondade arengusidusus võib saavutada tõelisi ja tõhusaid tulemusi üksnes arenenud ja arenguriikide, tärkavate majanduste ja rahvusvaheliste organisatsioonide ühiste jõupingutuste ja aktiivse kaasatuse kaudu;

| 93. | rõhutab, et tulevane arenguraamistik peaks sisaldama viidet abile ja „arengu tõhususe” kontseptsioonile; on eelkõige seisukohal, et „abi tõhususe” muutmine „arengu tõhususe” tegevuskavaks koondab endas arenguabi, abi globaalse tähtsusega avalike hüvede pakkumiseks ning olemasolevate ülemaailmse juhtimise struktuuride kohandamist, et suurendada nende suutlikkust vastata ülemaailmsetele probleemidele; |
| --- | --- |

93.

rõhutab, et tulevane arenguraamistik peaks sisaldama viidet abile ja „arengu tõhususe” kontseptsioonile; on eelkõige seisukohal, et „abi tõhususe” muutmine „arengu tõhususe” tegevuskavaks koondab endas arenguabi, abi globaalse tähtsusega avalike hüvede pakkumiseks ning olemasolevate ülemaailmse juhtimise struktuuride kohandamist, et suurendada nende suutlikkust vastata ülemaailmsetele probleemidele;

| 94. | nõuab tungivalt, et EL tegutseks liikumapaneva jõuna, tagades vastastikuse täiendavuse ja tööjõu jagamise arenguprotsessis kaasaval ja läbipaistval viisil, muu hulgas ühise programmitöö suurema kasutamise abil; |
| --- | --- |

94.

nõuab tungivalt, et EL tegutseks liikumapaneva jõuna, tagades vastastikuse täiendavuse ja tööjõu jagamise arenguprotsessis kaasaval ja läbipaistval viisil, muu hulgas ühise programmitöö suurema kasutamise abil;

Kõikehõlmavad suunised 2015. aasta järgse arenguraamistiku loomiseks

| 95. | tunneb heameelt komisjoni 27. veebruari 2013. aasta eesmärgikindla ja kaasava teatise üle, mis kannab pealkirja „Inimväärne elu kõigile”; |
| --- | --- |

95.

tunneb heameelt komisjoni 27. veebruari 2013. aasta eesmärgikindla ja kaasava teatise üle, mis kannab pealkirja „Inimväärne elu kõigile”;

| 96. | rõhutab, et uue arenguraamistiku üle läbirääkimiste pidamise eesmärgil ühtse ELi seisukoha kindlaksmääramiseks tuleks arvesse võtta alljärgnevaid põhimõtteid:






  a) | 2015. aasta järgse arengukava ülesehituses peaksid kajastuma uued ülemaailmsed, piirkondlikud, riiklikud ja kohalikud olukorrad ja probleemid; |
| --- | --- | --- |

96.

rõhutab, et uue arenguraamistiku üle läbirääkimiste pidamise eesmärgil ühtse ELi seisukoha kindlaksmääramiseks tuleks arvesse võtta alljärgnevaid põhimõtteid:

a)

2015. aasta järgse arengukava ülesehituses peaksid kajastuma uued ülemaailmsed, piirkondlikud, riiklikud ja kohalikud olukorrad ja probleemid;

| b) | tulevase kava väljatöötamisel tuleb juhinduda arengu- ja keskmiste tuludega riikide täielikust osalemisest ja omanikutundest, samas kui uued kohustused ja tekkiv koormus tuleks võrdselt ja ka õiglaselt jagada kõigi riikide vahel; |
| --- | --- |

b)

tulevase kava väljatöötamisel tuleb juhinduda arengu- ja keskmiste tuludega riikide täielikust osalemisest ja omanikutundest, samas kui uued kohustused ja tekkiv koormus tuleks võrdselt ja ka õiglaselt jagada kõigi riikide vahel;

| c) | tulevane kava peaks olema eesmärgikindel, universaalne, olemuselt üldine, mitmemõõtmeline ja paindlik, igale riigile sobivaks muudetud lihtsate, täpsete, tegevusele suunatud ja lihtsalt edastatavate sihtidega, see peaks olema kohandatud vastavalt kohalikele, riiklikele ja piirkondlikele asjaoludele ning sellel peaks olema piiratud arv konkreetseid ja mõõdetavaid eesmärke; |
| --- | --- |

c)

tulevane kava peaks olema eesmärgikindel, universaalne, olemuselt üldine, mitmemõõtmeline ja paindlik, igale riigile sobivaks muudetud lihtsate, täpsete, tegevusele suunatud ja lihtsalt edastatavate sihtidega, see peaks olema kohandatud vastavalt kohalikele, riiklikele ja piirkondlikele asjaoludele ning sellel peaks olema piiratud arv konkreetseid ja mõõdetavaid eesmärke;

| d) | väga tähtis on järgida vastastikuse vastutuse, aruandekohustuse, läbipaistvuse, demokraatia, inimõiguste, omandi, hea valitsemistava, õigusriigi, rahu ja julgeoleku, võrdsuse ja õigluse ning soolise võrdõiguslikkuse põhimõtteid ning tagada, et nendega arvestatakse tulevases kavas; |
| --- | --- |

d)

väga tähtis on järgida vastastikuse vastutuse, aruandekohustuse, läbipaistvuse, demokraatia, inimõiguste, omandi, hea valitsemistava, õigusriigi, rahu ja julgeoleku, võrdsuse ja õigluse ning soolise võrdõiguslikkuse põhimõtteid ning tagada, et nendega arvestatakse tulevases kavas;

| e) | tulevaste eesmärkide edukus määratakse kindlaks kõikide arenguriikide suutlikkusega vastutada oma kodanike heaolu eest, tuua kõige haavatavamad inimesed vaesusest välja, võidelda ebavõrdsusega ning järgida samal ajal inimõiguste põhimõtteid; |
| --- | --- |

e)

tulevaste eesmärkide edukus määratakse kindlaks kõikide arenguriikide suutlikkusega vastutada oma kodanike heaolu eest, tuua kõige haavatavamad inimesed vaesusest välja, võidelda ebavõrdsusega ning järgida samal ajal inimõiguste põhimõtteid;

| f) | erilist tähelepanu tuleks pühendada soolise võrdõiguslikkuse edendamisele ning tüdrukute ja naiste õiguste suurendamisele ühiskonna kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

f)

erilist tähelepanu tuleks pühendada soolise võrdõiguslikkuse edendamisele ning tüdrukute ja naiste õiguste suurendamisele ühiskonna kõigil tasanditel;

| g) | juhib tähelepanu sellele, et uus raamistik peaks endas koondama säästva arengu majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaaspekti; |
| --- | --- |

g)

juhib tähelepanu sellele, et uus raamistik peaks endas koondama säästva arengu majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaaspekti;

| h) | hädavajalik on võtta kasutusele kõik võimalikud rahalised vahendid ja uuenduslikud rahastamismehhanismid arengu jaoks, pöörates erilist tähelepanu:






  i) | võitlusele korruptsiooni, maksuparadiiside, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise ning ebaseaduslike kapitalivoogude vastu; |
| --- | --- | --- |

h)

hädavajalik on võtta kasutusele kõik võimalikud rahalised vahendid ja uuenduslikud rahastamismehhanismid arengu jaoks, pöörates erilist tähelepanu:

i)

võitlusele korruptsiooni, maksuparadiiside, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise ning ebaseaduslike kapitalivoogude vastu;

| ii) | tärkavate majanduste kohustustele arengukavas ning ka lõunapoolsete riikide ja kolmepoolse koostöö julgustamisele; |
| --- | --- |

ii)

tärkavate majanduste kohustustele arengukavas ning ka lõunapoolsete riikide ja kolmepoolse koostöö julgustamisele;

| iii) | järelevalvemehhanismide täiustamisele; |
| --- | --- |

iii)

järelevalvemehhanismide täiustamisele;

| iv) | ametlikule arenguabile ning |
| --- | --- |

iv)

ametlikule arenguabile ning

| v) | poliitikavaldkondade arengusidususele; |
| --- | --- |

v)

poliitikavaldkondade arengusidususele;

| i) | tuleb tagada, et uus raamistik hõlmaks ka muid kui riikide valitsuste tasandi partnereid, et luua võimalusterohke keskkond tõelise demokraatliku omanikutunde ja kodanikuühiskonna toetamiseks; |
| --- | --- |

i)

tuleb tagada, et uus raamistik hõlmaks ka muid kui riikide valitsuste tasandi partnereid, et luua võimalusterohke keskkond tõelise demokraatliku omanikutunde ja kodanikuühiskonna toetamiseks;

| j) | poliitikavaldkondade arengusidusus on tulevase raamistiku edukuse tagamiseks äärmiselt oluline, võttes arvesse vaesuse muutuvat olemust ja siseriiklike poliitikasuundade mõju globaalses kontekstis; |
| --- | --- |

j)

poliitikavaldkondade arengusidusus on tulevase raamistiku edukuse tagamiseks äärmiselt oluline, võttes arvesse vaesuse muutuvat olemust ja siseriiklike poliitikasuundade mõju globaalses kontekstis;

| k) | vaja on selgeid vastutavusmehhanisme, tagamaks, et riigid täidavad oma kohustusi ning tegelevad tulemuslikult 2015. aasta järgses raamistikus käsitlemisele tulevate vaesuse ja jätkusuutlikkuse probleemidega; |
| --- | --- |

k)

vaja on selgeid vastutavusmehhanisme, tagamaks, et riigid täidavad oma kohustusi ning tegelevad tulemuslikult 2015. aasta järgses raamistikus käsitlemisele tulevate vaesuse ja jätkusuutlikkuse probleemidega;

o

o o

| 97. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

97.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO peasekretärile.

---

(1)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

(2)  Nõukogu 15. mai 2007. aasta järeldused 9558/07.

(3)  http://ec.europa.eu/europeaid/what/millenium-development-goals/index_en.htm

(4)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 48.

(5)  http://www.ecdpm-talkingpoints.org/african-consultations-post2015-development-agenda.

(6)  Dok nr 9317/12.

(7)  OECD et al., 2011, „Konfliktid, haavatavus ja relvastatud vägivald on peamised tegurid, mis takistavad aastatuhande arengueesmärkide saavutamist”.

(8)  Nagu see mõiste on määratletud Ülemaailmse Õiglase Kaubanduse Organisatsiooni õiglase kaubanduse põhimõtete hartas.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/150 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/150

---

P7_TA(2013)0284

Õigusriigi põhimõtete järgimine Venemaal

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon õigusriigi põhimõtete järgimise kohta Venemaal (2013/2667(RSP))

(2016/C 065/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa kohta, eelkõige 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni õigusriigi põhimõtete järgimise kohta Venemaal (1), 13. septembri 2012. aasta resolutsiooni poliitilistel eesmärkidel kohtuvõimu kasutamise kohta Venemaal (2) ning 13. detsembri 2012. aasta resolutsiooni ELi ja Venemaa vahelise uue lepingu sõlmimiseks peetavaid läbirääkimisi käsitlevate Euroopa Parlamendi soovituste kohta nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa kohta, eelkõige 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni õigusriigi põhimõtete järgimise kohta Venemaal (1), 13. septembri 2012. aasta resolutsiooni poliitilistel eesmärkidel kohtuvõimu kasutamise kohta Venemaal (2) ning 13. detsembri 2012. aasta resolutsiooni ELi ja Venemaa vahelise uue lepingu sõlmimiseks peetavaid läbirääkimisi käsitlevate Euroopa Parlamendi soovituste kohta nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele (3),

| — | võttes arvesse Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Venemaa Föderatsiooni vahelist kehtivat partnerlus- ja koostöölepingut ning käimasolevaid läbirääkimisi uue ELi ja Venemaa vahelise lepingu sõlmimiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Venemaa Föderatsiooni vahelist kehtivat partnerlus- ja koostöölepingut ning käimasolevaid läbirääkimisi uue ELi ja Venemaa vahelise lepingu sõlmimiseks,

| — | võttes arvesse 2010. aastal Doni-äärses Rostovis algatatud moderniseerimispartnerlust ning Venemaa liidrite lubadust võtta õigusriigi põhimõtted Venemaa moderniseerimise aluseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2010. aastal Doni-äärses Rostovis algatatud moderniseerimispartnerlust ning Venemaa liidrite lubadust võtta õigusriigi põhimõtted Venemaa moderniseerimise aluseks,

| — | võttes arvesse Venemaa põhiseadust, eriti selle artiklit 118, milles on sätestatud, et õigust mõistavad Venemaa Föderatsioonis ainult kohtud, ning artiklit 120, milles on sätestatud, et kohtunikud on erapooletud ja alluvad ainult Venemaa põhiseadusele ning föderaalseadustele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Venemaa põhiseadust, eriti selle artiklit 118, milles on sätestatud, et õigust mõistavad Venemaa Föderatsioonis ainult kohtud, ning artiklit 120, milles on sätestatud, et kohtunikud on erapooletud ja alluvad ainult Venemaa põhiseadusele ning föderaalseadustele,

| — | võttes arvesse ELi aastaaruannet inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi aastaaruannet inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas,

| — | võttes arvesse 3.–4. juunil 2013 toimunud ELi ja Venemaa tippkohtumise ja 19. mail 2013 toimunud inimõigustealaste konsultatsioonide tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3.–4. juunil 2013 toimunud ELi ja Venemaa tippkohtumise ja 19. mail 2013 toimunud inimõigustealaste konsultatsioonide tulemusi,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tehtud avaldusi seoses ühendusega GOLOS, valitsusväliste organisatsioonide (VVOde) olukorraga Venemaa Föderatsioonis ja Sergei Magnitski kohtuasjaga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tehtud avaldusi seoses ühendusega GOLOS, valitsusväliste organisatsioonide (VVOde) olukorraga Venemaa Föderatsioonis ja Sergei Magnitski kohtuasjaga,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, ÜRO inimõiguste kaitsjate deklaratsiooni ja ÜRO deklaratsiooni üksikisikute, rühmituste ja ühiskondlike asutuste õiguse ja vastutuse kohta edendada ja kaitsta üldtunnustatud inimõigusi ja põhivabadusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, ÜRO inimõiguste kaitsjate deklaratsiooni ja ÜRO deklaratsiooni üksikisikute, rühmituste ja ühiskondlike asutuste õiguse ja vastutuse kohta edendada ja kaitsta üldtunnustatud inimõigusi ja põhivabadusi,

| — | võttes arvesse oma otsust anda 2009. aasta Sahharovi auhind mõttevabaduse eest Vene valitsusvälisele organisatsioonile Memorial, kes võitleb muu hulgas Venemaa poliitvangide õiguste eest, ning võttes arvesse kasvavat toetust Memorialile kui Nobeli rahupreemia kandidaadile Euroopa Parlamendis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust anda 2009. aasta Sahharovi auhind mõttevabaduse eest Vene valitsusvälisele organisatsioonile Memorial, kes võitleb muu hulgas Venemaa poliitvangide õiguste eest, ning võttes arvesse kasvavat toetust Memorialile kui Nobeli rahupreemia kandidaadile Euroopa Parlamendis,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni arvamusi seoses Venemaa 8. juuni 2012. aasta föderaalseadusega nr 65 kogunemiste, miitingute, meeleavalduste, rongkäikude ja pikettide ning haldusõigusrikkumise seadustiku kohta, seoses Venemaa föderaalseadusega ekstremistliku tegevuse kohta ning seoses Venemaa föderaalseadusega Föderaalse Julgeolekuteenistuse (FSB) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni arvamusi seoses Venemaa 8. juuni 2012. aasta föderaalseadusega nr 65 kogunemiste, miitingute, meeleavalduste, rongkäikude ja pikettide ning haldusõigusrikkumise seadustiku kohta, seoses Venemaa föderaalseadusega ekstremistliku tegevuse kohta ning seoses Venemaa föderaalseadusega Föderaalse Julgeolekuteenistuse (FSB) kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Euroopa Liit peab endiselt väga tähtsaks ELi ja Venemaa suhete süvendamist ja arendamist kooskõlas moderniseerimispartnerluses kindlaks määratud põhimõtetega, mille aluseks on vastastikune ja kindel demokraatia põhimõtete, põhi- ja inimõiguste, õigusriigi põhimõtete, sõna-, väljendus- ja kogunemisvabaduse, inimväärikuse ja võrdsuse austamine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit peab endiselt väga tähtsaks ELi ja Venemaa suhete süvendamist ja arendamist kooskõlas moderniseerimispartnerluses kindlaks määratud põhimõtetega, mille aluseks on vastastikune ja kindel demokraatia põhimõtete, põhi- ja inimõiguste, õigusriigi põhimõtete, sõna-, väljendus- ja kogunemisvabaduse, inimväärikuse ja võrdsuse austamine;

| B. | arvestades, et Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni liikme ning ÜRO deklaratsioonidega ühinenud riigina on Venemaa kohustunud kaitsma ja edendama inimõigusi, põhivabadusi ja õigusriigi põhimõtteid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni liikme ning ÜRO deklaratsioonidega ühinenud riigina on Venemaa kohustunud kaitsma ja edendama inimõigusi, põhivabadusi ja õigusriigi põhimõtteid;

| C. | arvestades, et arengud Venemaa Föderatsioonis tekitavad endiselt sügavat muret seoses inimõiguste austamise ja kaitsega ning üldiselt kokkulepitud demokraatlike põhimõtete, eeskirjade ja korra järgmisega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et arengud Venemaa Föderatsioonis tekitavad endiselt sügavat muret seoses inimõiguste austamise ja kaitsega ning üldiselt kokkulepitud demokraatlike põhimõtete, eeskirjade ja korra järgmisega;

| D. | arvestades, et ajakirjandus- ja meediavabadus, nii võrgukeskkonnas kui väljaspool seda, on demokraatliku ja avatud ühiskonna tähtis osa ning etendab ka olulist rolli korruptsiooniga võitlemisel ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete kaitsmisel; arvestades, et ajakirjandus kui sõnavabaduse kollektiivne väljendus on üks meediamaastiku keskseid osalejaid ja toimib demokraatia valvurina; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ajakirjandus- ja meediavabadus, nii võrgukeskkonnas kui väljaspool seda, on demokraatliku ja avatud ühiskonna tähtis osa ning etendab ka olulist rolli korruptsiooniga võitlemisel ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete kaitsmisel; arvestades, et ajakirjandus kui sõnavabaduse kollektiivne väljendus on üks meediamaastiku keskseid osalejaid ja toimib demokraatia valvurina;

| E. | arvestades, et mitmed viimaste aastate kohtuprotsessid ja -menetlused, näiteks Sergei Magnitski, Mihhail Hodorkovski ja Anna Politkovskaja kohtuasjad, on seadnud kahtluse alla Venemaa Föderatsiooni kohtuorganite sõltumatuse ja erapooletuse; arvestades, et eespool nimetatud palju tähelepanu äratanud kohtuasjad on vaid väljaspool Venemaad tuntuks saanud näited Vene riigi süsteemsest suutmatusest järgida õigusriigi põhimõtteid ning oma kodanike üle õiglaselt kohut mõista; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mitmed viimaste aastate kohtuprotsessid ja -menetlused, näiteks Sergei Magnitski, Mihhail Hodorkovski ja Anna Politkovskaja kohtuasjad, on seadnud kahtluse alla Venemaa Föderatsiooni kohtuorganite sõltumatuse ja erapooletuse; arvestades, et eespool nimetatud palju tähelepanu äratanud kohtuasjad on vaid väljaspool Venemaad tuntuks saanud näited Vene riigi süsteemsest suutmatusest järgida õigusriigi põhimõtteid ning oma kodanike üle õiglaselt kohut mõista;

| F. | arvestades, et tuntud jurist, korruptsioonivastane võitleja ja ühiskondlik aktivist Aleksei Navalnõi on antud Venemaal kohtu alla süüdistustega, mis tema väitel kujutavad endast poliitiliselt motiveeritud katset karistada teda kui ühte väljapaistvamat valitsuse oponenti; arvestades, et Aleksei Navalnõi on järjekindlalt paljastanud ulatuslikku korruptsiooni Venemaa riigiaparaadi kõrgeimatel tasanditel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tuntud jurist, korruptsioonivastane võitleja ja ühiskondlik aktivist Aleksei Navalnõi on antud Venemaal kohtu alla süüdistustega, mis tema väitel kujutavad endast poliitiliselt motiveeritud katset karistada teda kui ühte väljapaistvamat valitsuse oponenti; arvestades, et Aleksei Navalnõi on järjekindlalt paljastanud ulatuslikku korruptsiooni Venemaa riigiaparaadi kõrgeimatel tasanditel;

| G. | arvestades, et prokuratuur jätkab opositsiooniaktivistide jälitamist, kes osalesid nn miljonite marsil 6. mail 2012. aastal, päev enne president Putini ametisseastumist; arvestades, et usaldusväärsete sõltumatute allikate andmetel aeti demonstratsioon Bolotnaja väljakul jõuga laiali märulipolitseinike poolt, kes kasutasid osalejate vastu ebaproportsionaalset jõudu ja põhjendamatut vägivalda; arvestades, et Venemaa presidendi inimõiguste nõukogu, inimõiguste ombudsman ja sõltumatu juurdluskomisjon, mis koosnes juhtivatest avaliku elu tegelastest, süüdistasid nii Vene ametivõime kui ka politseid vägivalla kasutamises; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et prokuratuur jätkab opositsiooniaktivistide jälitamist, kes osalesid nn miljonite marsil 6. mail 2012. aastal, päev enne president Putini ametisseastumist; arvestades, et usaldusväärsete sõltumatute allikate andmetel aeti demonstratsioon Bolotnaja väljakul jõuga laiali märulipolitseinike poolt, kes kasutasid osalejate vastu ebaproportsionaalset jõudu ja põhjendamatut vägivalda; arvestades, et Venemaa presidendi inimõiguste nõukogu, inimõiguste ombudsman ja sõltumatu juurdluskomisjon, mis koosnes juhtivatest avaliku elu tegelastest, süüdistasid nii Vene ametivõime kui ka politseid vägivalla kasutamises;

| H. | arvestades, et viimaste kuude jooksul vastu võetud seadused erakondade registreerimise, VVOde rahastamise, kogunemisvabaduse, ekstremismi, laimu ning interneti sisu piirangute kohta on märkimisväärselt halvendanud tõelise kodanikuühiskonna arenguks vajalikku õhkkonda Venemaal; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et viimaste kuude jooksul vastu võetud seadused erakondade registreerimise, VVOde rahastamise, kogunemisvabaduse, ekstremismi, laimu ning interneti sisu piirangute kohta on märkimisväärselt halvendanud tõelise kodanikuühiskonna arenguks vajalikku õhkkonda Venemaal;

| I. | arvestades, et Venemaa parlament võttis 2012. aasta juulis vastu seaduseelnõu, millega antakse „välisriigi agendi” staatus neile Venemaa mittetulunduslikele organisatsioonidele, mis on seotud poliitilise tegevusega ja mida rahastatakse väljastpoolt Venemaad; arvestades, et eelmisel aastal kasutati VVOsid ja kogunemisvabaduse õigust käsitlevaid õigusakte kodanikuühiskonna allasurumiseks, opositsiooniliste poliitiliste vaadete lämmatamiseks ning VVOde, demokraatliku opositsiooni ja ajakirjanduse ahistamiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Venemaa parlament võttis 2012. aasta juulis vastu seaduseelnõu, millega antakse „välisriigi agendi” staatus neile Venemaa mittetulunduslikele organisatsioonidele, mis on seotud poliitilise tegevusega ja mida rahastatakse väljastpoolt Venemaad; arvestades, et eelmisel aastal kasutati VVOsid ja kogunemisvabaduse õigust käsitlevaid õigusakte kodanikuühiskonna allasurumiseks, opositsiooniliste poliitiliste vaadete lämmatamiseks ning VVOde, demokraatliku opositsiooni ja ajakirjanduse ahistamiseks;

| J. | arvestades, et föderaalvõimud ei ole teinud midagi selleks, et peatada üheksas Venemaa piirkonnas diskrimineerivate õigusaktide jõustumist, millega keelustatakse „homoseksuaalse propaganda”; arvestades, et Duuma võttis hiljuti riiklikul tasandil vastu analoogse õigusakti; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et föderaalvõimud ei ole teinud midagi selleks, et peatada üheksas Venemaa piirkonnas diskrimineerivate õigusaktide jõustumist, millega keelustatakse „homoseksuaalse propaganda”; arvestades, et Duuma võttis hiljuti riiklikul tasandil vastu analoogse õigusakti;

| K. | arvestades, et presidendi inimõiguste nõukogu liikmed on kurtnud ahistamise, hirmutamise, ülekuulamiste, tööruumides ja kodudes korraldatud läbiotsimiste jm meetmete pärast, mida on teostanud Venemaa õiguskaitseorganid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et presidendi inimõiguste nõukogu liikmed on kurtnud ahistamise, hirmutamise, ülekuulamiste, tööruumides ja kodudes korraldatud läbiotsimiste jm meetmete pärast, mida on teostanud Venemaa õiguskaitseorganid;

| L. | arvestades, et ELi ja Venemaa suhete edasist arengut takistab endiselt Venemaa suutmatus võtta täielikult omaks demokraatlikud väärtused ja tugevdada õigusriiki; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELi ja Venemaa suhete edasist arengut takistab endiselt Venemaa suutmatus võtta täielikult omaks demokraatlikud väärtused ja tugevdada õigusriiki;

| 1. | tuletab Venemaale meelde, kui tähtis on täielikult täita oma rahvusvahelisi juriidilisi kohustusi Euroopa Nõukogu liikmena ning austada peamisi inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa inimõiguste konventsioonis ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis; |
| --- | --- |

1.

tuletab Venemaale meelde, kui tähtis on täielikult täita oma rahvusvahelisi juriidilisi kohustusi Euroopa Nõukogu liikmena ning austada peamisi inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa inimõiguste konventsioonis ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis;

| 2. | väljendab sügavat muret seoses äsja vastu võetud repressiivsete seaduste ja nende meelevaldse jõustamisega Venemaa ametivõimude poolt, mis on sageli kaasa toonud VVOde, kodanikuühiskonna aktivistide, inimõiguste kaitsjate ja vähemuste tagakiusamise; |
| --- | --- |

2.

väljendab sügavat muret seoses äsja vastu võetud repressiivsete seaduste ja nende meelevaldse jõustamisega Venemaa ametivõimude poolt, mis on sageli kaasa toonud VVOde, kodanikuühiskonna aktivistide, inimõiguste kaitsjate ja vähemuste tagakiusamise;

| 3. | tunneb sügavat muret, et Venemaa ei ole täitnud oma rahvusvahelisi juriidilisi kohustusi kaitsta ühinemis-, sõna- ja kogunemisvabadust, ning on seisukohal, et see on oht nii Venemaa aktiivse kodanikuühiskonna elujõulisusele kui ka Venemaa koostööle ELiga; |
| --- | --- |

3.

tunneb sügavat muret, et Venemaa ei ole täitnud oma rahvusvahelisi juriidilisi kohustusi kaitsta ühinemis-, sõna- ja kogunemisvabadust, ning on seisukohal, et see on oht nii Venemaa aktiivse kodanikuühiskonna elujõulisusele kui ka Venemaa koostööle ELiga;

| 4. | kinnitab taas, et on pettunud seaduses, millega antakse „välisriigi agendi” staatus nendele Venemaa mittetulunduslikele organisatsioonidele, mis on seotud poliitilise tegevusega ja mida rahastatakse väljastpoolt Venemaad; nõuab, et Venemaa ametivõimud lõpetaksid VVOde registreerimise välisriigi agentidena seaduse alusel, mis laiendas riigi kontrolli VVOde üle, selles seaduses sisalduva poliitilise tegevuse ähmase määratluse kasutamise, VVOde häbimärgistamise ning kodanikuühiskonna suhtes vaenuliku õhkkonna loomise; |
| --- | --- |

4.

kinnitab taas, et on pettunud seaduses, millega antakse „välisriigi agendi” staatus nendele Venemaa mittetulunduslikele organisatsioonidele, mis on seotud poliitilise tegevusega ja mida rahastatakse väljastpoolt Venemaad; nõuab, et Venemaa ametivõimud lõpetaksid VVOde registreerimise välisriigi agentidena seaduse alusel, mis laiendas riigi kontrolli VVOde üle, selles seaduses sisalduva poliitilise tegevuse ähmase määratluse kasutamise, VVOde häbimärgistamise ning kodanikuühiskonna suhtes vaenuliku õhkkonna loomise;

| 5. | on seisukohal, et väidetavalt välistoetust saavate Venemaa VVOde ja nende aktivistide laialt levinud, suunatud ja pealetükkiv kontrollimine, vara konfiskeerimine ja haldustrahvid on vastuvõetamatud ja vastuolus ühinemisvabadusega; kritiseerib samuti rahvusvaheliste poliitiliste sihtasutuste ründamist ja survestamist; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et mõnesid VVOsid (nt Sankt Peterburgi Memoriali) ootavad kohtuprotsessid või nende üle on juba kohut mõistetud (nt GOLOS ja Levada keskus); tunneb muret Venemaal demokraatiat rajada püüdvate rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide, sh rahvusvaheliste instituutide vastu algatatud juurdluste pärast; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et väidetavalt välistoetust saavate Venemaa VVOde ja nende aktivistide laialt levinud, suunatud ja pealetükkiv kontrollimine, vara konfiskeerimine ja haldustrahvid on vastuvõetamatud ja vastuolus ühinemisvabadusega; kritiseerib samuti rahvusvaheliste poliitiliste sihtasutuste ründamist ja survestamist; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et mõnesid VVOsid (nt Sankt Peterburgi Memoriali) ootavad kohtuprotsessid või nende üle on juba kohut mõistetud (nt GOLOS ja Levada keskus); tunneb muret Venemaal demokraatiat rajada püüdvate rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide, sh rahvusvaheliste instituutide vastu algatatud juurdluste pärast;

| 6. | nõuab tungivalt, et Venemaa ametivõimud käsitleksid neid probleeme, viies eespool nimetatud seadused kooskõlla rahvusvaheliste normide ning Venemaa rahvusvaheliste ja põhiseaduslike inimõiguste valdkonna kohustustega, muu hulgas oma põhiseadusega, kaotades eelkõige VVOde tegevuse põhjendamatud õiguslikud, halduslikud ja muud piirangud; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et Venemaa ametivõimud käsitleksid neid probleeme, viies eespool nimetatud seadused kooskõlla rahvusvaheliste normide ning Venemaa rahvusvaheliste ja põhiseaduslike inimõiguste valdkonna kohustustega, muu hulgas oma põhiseadusega, kaotades eelkõige VVOde tegevuse põhjendamatud õiguslikud, halduslikud ja muud piirangud;

| 7. | nõuab, et komisjoni asepresident ja kõrge esindaja, Euroopa välisteenistus ja komisjon võtaksid praegustel läbirääkimistel järgmise mitmeaastase finantsraamistiku üle ja järgmisel programmiperioodil arvesse kodanikuühiskonna halvenevat olukorda, teiste rahvusvaheliste toetajate sunnitud tagasitõmbumist ning suurenevaid abitaotlusi ELile, ning suurendaksid märkimisväärselt liidu finantstoetust VVOdele ja kodanikuühiskonnale; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et komisjoni asepresident ja kõrge esindaja, Euroopa välisteenistus ja komisjon võtaksid praegustel läbirääkimistel järgmise mitmeaastase finantsraamistiku üle ja järgmisel programmiperioodil arvesse kodanikuühiskonna halvenevat olukorda, teiste rahvusvaheliste toetajate sunnitud tagasitõmbumist ning suurenevaid abitaotlusi ELile, ning suurendaksid märkimisväärselt liidu finantstoetust VVOdele ja kodanikuühiskonnale;

| 8. | tunneb sügavat muret „homoseksuaalset propagandat” käsitleva föderaalseaduse vastuvõtmise negatiivsete tagajärgede pärast, sest see võib suurendada homo-, bi-, trans- ja interseksuaalide diskrimineerimist ja nendevastast vägivalda; |
| --- | --- |

8.

tunneb sügavat muret „homoseksuaalset propagandat” käsitleva föderaalseaduse vastuvõtmise negatiivsete tagajärgede pärast, sest see võib suurendada homo-, bi-, trans- ja interseksuaalide diskrimineerimist ja nendevastast vägivalda;

| 9. | palub Venemaa ametivõimudel tagada poliitiline pluralism, ajakirjandusvabadus, õigusriigi põhimõtted, kohtusüsteemi sõltumatus ja erapooletus, sõna- ja kogunemisvabadus, sh internetis, tõhusad ja sõltumatud ametiühingud ning mittediskrimineerimine – mis on Venemaa edasise arengu ja moderniseerimise eeltingimused – sellisel viisil, mis tunnistab ja kaitseb kõikide kodanike individuaalseid ja kollektiivseid õigusi; tuletab meelde, et rahvusvahelise õiguse kohaselt on riikidel kohustus toetada otseselt või kaudselt kodanikuühiskonna tegevust, eelkõige soodsa keskkonna loomise ja nende sõltumatuse tagamise abil; |
| --- | --- |

9.

palub Venemaa ametivõimudel tagada poliitiline pluralism, ajakirjandusvabadus, õigusriigi põhimõtted, kohtusüsteemi sõltumatus ja erapooletus, sõna- ja kogunemisvabadus, sh internetis, tõhusad ja sõltumatud ametiühingud ning mittediskrimineerimine – mis on Venemaa edasise arengu ja moderniseerimise eeltingimused – sellisel viisil, mis tunnistab ja kaitseb kõikide kodanike individuaalseid ja kollektiivseid õigusi; tuletab meelde, et rahvusvahelise õiguse kohaselt on riikidel kohustus toetada otseselt või kaudselt kodanikuühiskonna tegevust, eelkõige soodsa keskkonna loomise ja nende sõltumatuse tagamise abil;

| 10. | väljendab sügavat muret teadete pärast, mis puudutavad poliitilisi kohtuprotsesse, ebaõiglasi menetlusi ning raskete kuritegude (nt mõrvad, ahistamine ja muud vägivallaaktid) uurimata jätmist, nagu on näidanud Magnitski, Hodorkovski, Politkovskaja ja teiste juhtumid; nõuab tungivalt, et Venemaa kohtu- ja õiguskaitseasutused täidaksid oma kohustusi tõhusalt, erapooletult ja sõltumatult, et tuua rikkumiste toimepanijad kohtu ette; |
| --- | --- |

10.

väljendab sügavat muret teadete pärast, mis puudutavad poliitilisi kohtuprotsesse, ebaõiglasi menetlusi ning raskete kuritegude (nt mõrvad, ahistamine ja muud vägivallaaktid) uurimata jätmist, nagu on näidanud Magnitski, Hodorkovski, Politkovskaja ja teiste juhtumid; nõuab tungivalt, et Venemaa kohtu- ja õiguskaitseasutused täidaksid oma kohustusi tõhusalt, erapooletult ja sõltumatult, et tuua rikkumiste toimepanijad kohtu ette;

| 11. | tuletab meelde oma soovitust ühtsete viisapiirangute kohta Sergei Magnitski juhtumiga seotud Venemaa ametiisikutele ning palub nõukogul ja komisjonil rakendada kõikide Magnitski (kelle üle mõistetakse kohut postuumselt) surmaga seotud ametiisikute ja teiste Venemaa raskete inimõiguste rikkumiste toimepanijate suhtes kogu ELis viisakeeldu ning külmutada nende ELis asuvad finantsvarad; rõhutab, et need isikud ei tohi saada kasu ELi ja Venemaa vahelisest viisalihtsustuslepingust; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde oma soovitust ühtsete viisapiirangute kohta Sergei Magnitski juhtumiga seotud Venemaa ametiisikutele ning palub nõukogul ja komisjonil rakendada kõikide Magnitski (kelle üle mõistetakse kohut postuumselt) surmaga seotud ametiisikute ja teiste Venemaa raskete inimõiguste rikkumiste toimepanijate suhtes kogu ELis viisakeeldu ning külmutada nende ELis asuvad finantsvarad; rõhutab, et need isikud ei tohi saada kasu ELi ja Venemaa vahelisest viisalihtsustuslepingust;

| 12. | nõuab, et liikmesriigid lihtsustaksid ja hindaksid positiivselt Venemaa tagakiusatud poliitiliste aktivistide viisataotlusi; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et liikmesriigid lihtsustaksid ja hindaksid positiivselt Venemaa tagakiusatud poliitiliste aktivistide viisataotlusi;

| 13. | väljendab heameelt, et hiljuti – enam kui kuus aastat pärast Anna Politkovskaja mahalaskmist – jätkati tema mõrvajuhtumi menetlemist, kuid jagab muret, et küsimus, kes mõrva tellis, ei saa selle käigus tõenäoliselt vastust; |
| --- | --- |

13.

väljendab heameelt, et hiljuti – enam kui kuus aastat pärast Anna Politkovskaja mahalaskmist – jätkati tema mõrvajuhtumi menetlemist, kuid jagab muret, et küsimus, kes mõrva tellis, ei saa selle käigus tõenäoliselt vastust;

| 14. | väljendab sügavat muret Aleksei Navalnõi juhtumi pärast ning mõistab hukka väidetavalt poliitilise kohtumõistmise tema üle; nõuab, et Venemaa ametivõimud tagaksid talle kõigi õiguste andmise ning et tema kohtuprotsess vastaks rahvusvahelistele standarditele; nõuab sellega seoses, et ELi delegatsioon ja liikmesriikide missioonid Venemaal jälgiksid kõikide inimõiguste kaitsjate (sh Navalnõi jt) kohtuprotsesse, eriti piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

14.

väljendab sügavat muret Aleksei Navalnõi juhtumi pärast ning mõistab hukka väidetavalt poliitilise kohtumõistmise tema üle; nõuab, et Venemaa ametivõimud tagaksid talle kõigi õiguste andmise ning et tema kohtuprotsess vastaks rahvusvahelistele standarditele; nõuab sellega seoses, et ELi delegatsioon ja liikmesriikide missioonid Venemaal jälgiksid kõikide inimõiguste kaitsjate (sh Navalnõi jt) kohtuprotsesse, eriti piirkondlikul tasandil;

| 15. | nõuab, et Venemaa käivitaks seoses „miljonite marsiga” sõltumatu uurimise Bolotnaja väljaku vägivalla kohta ning uuriks eelkõige väiteid ülemäärase jõu kasutamise kohta meeleavaldajate vastu; väljendab muret Bolotnaja väljaku vägivallaga seotud kohtuprotsesside väidetavalt poliitilise iseloomu pärast; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et Venemaa käivitaks seoses „miljonite marsiga” sõltumatu uurimise Bolotnaja väljaku vägivalla kohta ning uuriks eelkõige väiteid ülemäärase jõu kasutamise kohta meeleavaldajate vastu; väljendab muret Bolotnaja väljaku vägivallaga seotud kohtuprotsesside väidetavalt poliitilise iseloomu pärast;

| 16. | nõuab, et Venemaa ametivõimud tagaksid ajakirjandus- ja meediavabaduse internetis ja mujal, edendaksid pluralistlikku meediamaastikku, laseksid meediaplatvormidel, ajakirjanikel ja blogipidajatel täita oma rolli Venemaa ühiskonnas sõltumatult, kaitseksid teabe vaba liikumist ning tagaksid sõnavabaduse; rõhutab teabevabadust käsitlevate seaduste tähtsust, sest ilma nendeta ei saa ajakirjanikud ja kodanikuühiskond täita oma rolli ühiskonna valvekoerana; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et Venemaa ametivõimud tagaksid ajakirjandus- ja meediavabaduse internetis ja mujal, edendaksid pluralistlikku meediamaastikku, laseksid meediaplatvormidel, ajakirjanikel ja blogipidajatel täita oma rolli Venemaa ühiskonnas sõltumatult, kaitseksid teabe vaba liikumist ning tagaksid sõnavabaduse; rõhutab teabevabadust käsitlevate seaduste tähtsust, sest ilma nendeta ei saa ajakirjanikud ja kodanikuühiskond täita oma rolli ühiskonna valvekoerana;

| 17. | palub, et Venemaa teeks täielikku koostööd ÜRO inimõiguste nõukogu erimenetlustega, esitades muu hulgas alalise kutse riigikülastusteks ning vastates positiivselt inimõiguste kaitsjate kaitset, ühinemis- ja kogunemisvabadust ning sõnavabadust Venemaal käsitlevate ÜRO eriraportööride juurdepääsutaotlustele; palub Venemaal samuti aktsepteerida inimõiguste nõukogu Venemaa üldise korrapärase läbivaatamise raames tehtud soovitusi VVOde tööd mõjutavate õigusaktide tühistamise või läbivaatamise ning inimõiguste alase töö takistamise lõpetamise kohta; |
| --- | --- |

17.

palub, et Venemaa teeks täielikku koostööd ÜRO inimõiguste nõukogu erimenetlustega, esitades muu hulgas alalise kutse riigikülastusteks ning vastates positiivselt inimõiguste kaitsjate kaitset, ühinemis- ja kogunemisvabadust ning sõnavabadust Venemaal käsitlevate ÜRO eriraportööride juurdepääsutaotlustele; palub Venemaal samuti aktsepteerida inimõiguste nõukogu Venemaa üldise korrapärase läbivaatamise raames tehtud soovitusi VVOde tööd mõjutavate õigusaktide tühistamise või läbivaatamise ning inimõiguste alase töö takistamise lõpetamise kohta;

| 18. | palub nõukogul vastu võtta ELi välisasjade nõukogu järeldused inimõiguste kohta Venemaal, mis annaks väga olulist tuge kõigile, kes tegelevad Venemaal inimõiguste kaitsega, ning samuti siduda ELi 27 liikmesriiki ja ELi institutsioonid ühise sõnumi ja lähenemisviisiga, mis puudutab inimõigusi Venemaal; |
| --- | --- |

18.

palub nõukogul vastu võtta ELi välisasjade nõukogu järeldused inimõiguste kohta Venemaal, mis annaks väga olulist tuge kõigile, kes tegelevad Venemaal inimõiguste kaitsega, ning samuti siduda ELi 27 liikmesriiki ja ELi institutsioonid ühise sõnumi ja lähenemisviisiga, mis puudutab inimõigusi Venemaal;

| 19. | nõuab tungivalt, et Venemaa võtaks kõik võimalikud meetmed, et tagada kõigi presidendi inimõiguste nõukogu liikmete ja laiemalt kõikide Venemaal inimõiguste kaitsmisega tegelevate isikute kaitse tagakiusamise ja ähvarduste eest; |
| --- | --- |

19.

nõuab tungivalt, et Venemaa võtaks kõik võimalikud meetmed, et tagada kõigi presidendi inimõiguste nõukogu liikmete ja laiemalt kõikide Venemaal inimõiguste kaitsmisega tegelevate isikute kaitse tagakiusamise ja ähvarduste eest;

| 20. | ergutab nõukogu eesistujat ja komisjoni presidenti, samuti komisjoni asepresidenti ning välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat neid juhtumeid jätkuvalt teraselt jälgima, tõstatama neid küsimusi eri formaatides ja kohtumistel Venemaaga ning andma Euroopa Parlamendile aru oma dialoogist Venemaa ametivõimudega; |
| --- | --- |

20.

ergutab nõukogu eesistujat ja komisjoni presidenti, samuti komisjoni asepresidenti ning välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat neid juhtumeid jätkuvalt teraselt jälgima, tõstatama neid küsimusi eri formaatides ja kohtumistel Venemaaga ning andma Euroopa Parlamendile aru oma dialoogist Venemaa ametivõimudega;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Venemaa Föderatsiooni presidendile, valitsusele ja parlamendile, Euroopa Nõukogule ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile. |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Venemaa Föderatsiooni presidendile, valitsusele ja parlamendile, Euroopa Nõukogule ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile.

---

(1)  ELT C 188, 28.6.2012, lk 37.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0352.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0505.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/154 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/154

---

P7_TA(2013)0285

Aserbaidžaan: Ilgar Mammadovi juhtum

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon Aserbaidžaani ja Ilgar Mammadovi juhtumi kohta (2013/2668(RSP))

(2016/C 065/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Aserbaidžaanis, eelkõige inimõigusi ja õigusriiki käsitlevaid resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Aserbaidžaanis, eelkõige inimõigusi ja õigusriiki käsitlevaid resolutsioone,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Catherine Ashtoni ja volinik Štefan Füle 9. veebruari 2013. aasta ühisavaldust kolumnisti ja opositsioonipartei Musavat aseesimehe Tofiq Yaqublu ning opositsioonipartei REAL (Republican Alternative) juhi ja presidendikandidaadi Ilgar Mammadovi vahistamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Catherine Ashtoni ja volinik Štefan Füle 9. veebruari 2013. aasta ühisavaldust kolumnisti ja opositsioonipartei Musavat aseesimehe Tofiq Yaqublu ning opositsioonipartei REAL (Republican Alternative) juhi ja presidendikandidaadi Ilgar Mammadovi vahistamise kohta,

| — | võttes arvesse Catherine Ashtoni ja volinik Füle pressisesindajate 7. juuni 2013. aasta ühisavaldust sõnavabaduse piiramise kohta Aserbaidžaanis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Catherine Ashtoni ja volinik Füle pressisesindajate 7. juuni 2013. aasta ühisavaldust sõnavabaduse piiramise kohta Aserbaidžaanis,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu peasekretäri Thorbjørn Jaglandi 3. mai 2013. aasta avaldust Ilgar Mammadovi vastu esitatud uute süüdistuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu peasekretäri Thorbjørn Jaglandi 3. mai 2013. aasta avaldust Ilgar Mammadovi vastu esitatud uute süüdistuste kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi 18. märtsi 2013. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi 18. märtsi 2013. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse 52 Aserbaidžaani kodanikuühiskonna organisatsiooni esitatud ühisavaldust, milles taotleti Ilgar Mammadovi ja Tofiq Yaqublu vabastamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 52 Aserbaidžaani kodanikuühiskonna organisatsiooni esitatud ühisavaldust, milles taotleti Ilgar Mammadovi ja Tofiq Yaqublu vabastamist,

| — | võttes arvesse ELi ja Aserbaidžaani vahel kujunenud suhteid, mis said alguse 1999. aastal ja mis väljenduvad Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rakendamises, idapartnerluse loomises, läbirääkimistes ELi ja Aserbaidžaani vahelise assotsieerimislepingu sõlmimiseks ning Aserbaidžaani osalemises Euronesti parlamentaarses assamblees, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Aserbaidžaani vahel kujunenud suhteid, mis said alguse 1999. aastal ja mis väljenduvad Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rakendamises, idapartnerluse loomises, läbirääkimistes ELi ja Aserbaidžaani vahelise assotsieerimislepingu sõlmimiseks ning Aserbaidžaani osalemises Euronesti parlamentaarses assamblees,

| — | võttes arvesse ELi ja Aserbaidžaani vahel toimuvaid läbirääkimisi assotsieerimislepingu sõlmimiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Aserbaidžaani vahel toimuvaid läbirääkimisi assotsieerimislepingu sõlmimiseks,

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse vabaduse strateegia kohta ELi välispoliitikas (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse vabaduse strateegia kohta ELi välispoliitikas (1),

| — | võttes arvesse 20. märtsil 2013. aastal avaldatud Euroopa naabruspoliitika paketi 2012. aasta eduaruannet Aserbaidžaani kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. märtsil 2013. aastal avaldatud Euroopa naabruspoliitika paketi 2012. aasta eduaruannet Aserbaidžaani kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et opositsiooniliikumise REAL juht ja Euroopa Nõukogu Bakuu poliitikateaduste kooli direktor Ilgar Mammadov ning opositsioonipartei Musavat aseesimees Tofiq Yaqublu vahistati Aserbaidžaani ametivõimude poolt 4. veebruaril 2013. aastal ja neid on siiani seadusevastaselt kinni peetud; arvestades, et Ilgar Mammadovit süüdistatakse Ismaili linnas massirahutuste esilekutsumises, mis järgnesid tema külastusele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et opositsiooniliikumise REAL juht ja Euroopa Nõukogu Bakuu poliitikateaduste kooli direktor Ilgar Mammadov ning opositsioonipartei Musavat aseesimees Tofiq Yaqublu vahistati Aserbaidžaani ametivõimude poolt 4. veebruaril 2013. aastal ja neid on siiani seadusevastaselt kinni peetud; arvestades, et Ilgar Mammadovit süüdistatakse Ismaili linnas massirahutuste esilekutsumises, mis järgnesid tema külastusele;

| B. | arvestades, et tema eelvangistust on kaks korda pikendatud, ilmse püüdega hoida teda eelseisvate valimiste ajal trellide taga; arvestades, et hiljutiste teadete kohaselt on Ilgar Mammadov paigutatud üksikkongi, mis on tõstatanud mure, et teda tahetakse isoleerida; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tema eelvangistust on kaks korda pikendatud, ilmse püüdega hoida teda eelseisvate valimiste ajal trellide taga; arvestades, et hiljutiste teadete kohaselt on Ilgar Mammadov paigutatud üksikkongi, mis on tõstatanud mure, et teda tahetakse isoleerida;

| C. | arvestades, et hoolimata Euroopa naabruspoliitika tegevuskava vastuvõtmisest on inimõiguste üldine olukord Aserbaidžaanis viimaste aastate vältel pidevalt halvenenud: see avaldub valitsusväliste organisatsioonide ja sõltumatu meedia üha surema surve alla seadmises ja hirmutamises, mistõttu opositsioonijõude, inimõiguste kaitsjaid, noori ja sotsiaalvõrgustike aktiviste on vallanud üldine hirm ning ajakirjanikud on sunnitud enesetsensuurile; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et hoolimata Euroopa naabruspoliitika tegevuskava vastuvõtmisest on inimõiguste üldine olukord Aserbaidžaanis viimaste aastate vältel pidevalt halvenenud: see avaldub valitsusväliste organisatsioonide ja sõltumatu meedia üha surema surve alla seadmises ja hirmutamises, mistõttu opositsioonijõude, inimõiguste kaitsjaid, noori ja sotsiaalvõrgustike aktiviste on vallanud üldine hirm ning ajakirjanikud on sunnitud enesetsensuurile;

| D. | arvestades, et enne vahistamist oli Ilgar Mammadov kinnitatud opositsioonipartei REAL presidendikandidaadiks 2013. aasta oktoobriks kavandatud Aserbaidžaani presidendivalimistel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et enne vahistamist oli Ilgar Mammadov kinnitatud opositsioonipartei REAL presidendikandidaadiks 2013. aasta oktoobriks kavandatud Aserbaidžaani presidendivalimistel;

| E. | arvestades, et inimõiguste kaitsjad ja kodanikuühiskonna esindajad peavad Ilgar Mammadovi vahistamist ebaseaduslikuks ning poliitilistest põhjustest tingitud katseks opositsiooni hirmutada; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et inimõiguste kaitsjad ja kodanikuühiskonna esindajad peavad Ilgar Mammadovi vahistamist ebaseaduslikuks ning poliitilistest põhjustest tingitud katseks opositsiooni hirmutada;

| F. | arvestades, et komisjon, Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee ja liikmesriikide valitsused on väljendanud sügavat muret selle juhtumi pärast; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjon, Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee ja liikmesriikide valitsused on väljendanud sügavat muret selle juhtumi pärast;

| G. | arvestades, et EL on väljendanud sügavat muret poliitilistel eesmärkidel toimuva valikulise õigusemõistmise pärast; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EL on väljendanud sügavat muret poliitilistel eesmärkidel toimuva valikulise õigusemõistmise pärast;

| H. | arvestades, et Euroopa Nõukogu esindajat Bakuus ei lubatud 2013. aasta veebruaris toimunud esialgsele kohtulikule kuulamisele, ning arvestades, et ka hiljuti Aserbaidžaani külastanud Euroopa Nõukogu suursaadikutel ei lubatud Ilgar Mammadoviga kohtuda; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Nõukogu esindajat Bakuus ei lubatud 2013. aasta veebruaris toimunud esialgsele kohtulikule kuulamisele, ning arvestades, et ka hiljuti Aserbaidžaani külastanud Euroopa Nõukogu suursaadikutel ei lubatud Ilgar Mammadoviga kohtuda;

| I. | arvestades, et ajakirjandus- ja meediavabadus nii internetis kui ka väljaspool seda on demokraatliku ja avatud ühiskonna otsustavalt tähtis osa ning põhjapaneva tähtsusega ka inimõiguste ja õigusriigi tagamisel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ajakirjandus- ja meediavabadus nii internetis kui ka väljaspool seda on demokraatliku ja avatud ühiskonna otsustavalt tähtis osa ning põhjapaneva tähtsusega ka inimõiguste ja õigusriigi tagamisel;

| J. | arvestades, et ajakirjanikud, blogipidajad, aktivistid ja muud vabamõtlejad kogevad Aserbaidžaanis endiselt oma sõnavabaduse tõsist piiramist ning neid ähvardab valesüüdistuste alusel vastutusele võtmine, tagakiusamine, hirmutamine ja füüsiline kallaletung; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ajakirjanikud, blogipidajad, aktivistid ja muud vabamõtlejad kogevad Aserbaidžaanis endiselt oma sõnavabaduse tõsist piiramist ning neid ähvardab valesüüdistuste alusel vastutusele võtmine, tagakiusamine, hirmutamine ja füüsiline kallaletung;

| K. | arvestades, et meeleavaldused on Bakuu kesklinnas tulemuslikult keelatud 2006. aastast saadik, ning arvestades, et hiljuti kehtestati uued karmid trahvid ja pikem haldusarestis viibimise aeg nende suhtes, kes korraldavad loata rahvakogunemisi või osalevad neis; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et meeleavaldused on Bakuu kesklinnas tulemuslikult keelatud 2006. aastast saadik, ning arvestades, et hiljuti kehtestati uued karmid trahvid ja pikem haldusarestis viibimise aeg nende suhtes, kes korraldavad loata rahvakogunemisi või osalevad neis;

| L. | arvestades, et Aserbaidžaani ametivõimud taotlesid hiljuti Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) Bakuu missiooni ülesannete vähendamist ja selle muutmist projektide koordineerimise bürooks, mida käsitletakse kui püüet piirata OSCE ennustatavat kriitikat 2013. aasta oktoobriks kavandatud presidendivalimiste suhtes; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Aserbaidžaani ametivõimud taotlesid hiljuti Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) Bakuu missiooni ülesannete vähendamist ja selle muutmist projektide koordineerimise bürooks, mida käsitletakse kui püüet piirata OSCE ennustatavat kriitikat 2013. aasta oktoobriks kavandatud presidendivalimiste suhtes;

| M. | arvestades, et vastupidiselt võetud kohustustele on Aserbaidžaani parlament Milli Mejlis võtnud vastu karistusseadustiku muudatused, millega nähakse ette kuni kolmeaastane vangistus internetis avaldatud laimamise eest; see akt on täiendavaks takistuseks sõltumatu ja erapooletu meedia olemasoluks vajalikele tingimustele Aserbaidžaanis; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vastupidiselt võetud kohustustele on Aserbaidžaani parlament Milli Mejlis võtnud vastu karistusseadustiku muudatused, millega nähakse ette kuni kolmeaastane vangistus internetis avaldatud laimamise eest; see akt on täiendavaks takistuseks sõltumatu ja erapooletu meedia olemasoluks vajalikele tingimustele Aserbaidžaanis;

| N. | arvestades, et Aserbaidžaan peab praegu konsultatsioone Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoniga laimamist käsitlevate õigusaktide reformi üle, mis tuleb läbi viia, et täita kahte Euroopa Inimõiguste Kohtu otsust Aserbaidžaani vastu; arvestades, et Aserbaidžaani parlament on võtnud vastu uued muudatusettepanekud, mille eesmärk on lihtsustada laimamist käsitlevate sätete kohaldamist internetis tehtud avalduste korral; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Aserbaidžaan peab praegu konsultatsioone Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoniga laimamist käsitlevate õigusaktide reformi üle, mis tuleb läbi viia, et täita kahte Euroopa Inimõiguste Kohtu otsust Aserbaidžaani vastu; arvestades, et Aserbaidžaani parlament on võtnud vastu uued muudatusettepanekud, mille eesmärk on lihtsustada laimamist käsitlevate sätete kohaldamist internetis tehtud avalduste korral;

| O. | arvestades, et Aserbaidžaan on Euroopa Nõukogu liige ja võtab rotatsiooni korras üle eesistuja koha 2014. aastal, ning arvestades, et Aserbaidžaan on ka Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni osaline; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Aserbaidžaan on Euroopa Nõukogu liige ja võtab rotatsiooni korras üle eesistuja koha 2014. aastal, ning arvestades, et Aserbaidžaan on ka Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni osaline;

| P. | arvestades, et Aserbaidžaan osaleb aktiivselt Euroopa naabruspoliitikas ja idapartnerluses, peab läbirääkimisi assotsieerimislepingu sõlmimiseks ja koostööalgatuste edendamiseks idapartnerluse raames, on Euronesti asutajaliige ja on võtnud kohustuse austada demokraatiat, inimõigusi ja õigusriigi põhimõtet, mis on nende algatuste kesksed väärtused; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Aserbaidžaan osaleb aktiivselt Euroopa naabruspoliitikas ja idapartnerluses, peab läbirääkimisi assotsieerimislepingu sõlmimiseks ja koostööalgatuste edendamiseks idapartnerluse raames, on Euronesti asutajaliige ja on võtnud kohustuse austada demokraatiat, inimõigusi ja õigusriigi põhimõtet, mis on nende algatuste kesksed väärtused;

| Q. | arvestades, et Aserbaidžaan on võtnud vastu uusi seadusi, millega laiendatakse laimamise kriminaalsüüdistuse määratlust, karmistatakse valitsusväliste organisatsioonide rahastamist käsitlevaid eeskirju ning nähakse ette palju karmimad karistused rahvakogunemistega seotud rikkumiste eest; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Aserbaidžaan on võtnud vastu uusi seadusi, millega laiendatakse laimamise kriminaalsüüdistuse määratlust, karmistatakse valitsusväliste organisatsioonide rahastamist käsitlevaid eeskirju ning nähakse ette palju karmimad karistused rahvakogunemistega seotud rikkumiste eest;

| R. | arvestades, et Aserbaidžaan on ajavahemikul 2012–2013 ÜRO Julgeolekunõukogu ajutine liige ning riik on võtnud endale kohustuse austada ÜRO põhikirjas ja inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud väärtusi; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Aserbaidžaan on ajavahemikul 2012–2013 ÜRO Julgeolekunõukogu ajutine liige ning riik on võtnud endale kohustuse austada ÜRO põhikirjas ja inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud väärtusi;

| S. | arvestades, et 2013. aasta on oluline valimiste aasta Aserbaidžaanis, kes on võtnud kohustuse parandada demokraatlike valimiste üldist keskkonda; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et 2013. aasta on oluline valimiste aasta Aserbaidžaanis, kes on võtnud kohustuse parandada demokraatlike valimiste üldist keskkonda;

| 1. | rõhutab, et inimõiguste, põhivabaduste ja õigusriigi põhimõtte täielik austamine on idapartnerluse koostööraamistiku keskmes ning samuti Aserbaidžaani poolt Euroopa Nõukogus ja OSCEs võetud kohustuste keskmes; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et inimõiguste, põhivabaduste ja õigusriigi põhimõtte täielik austamine on idapartnerluse koostööraamistiku keskmes ning samuti Aserbaidžaani poolt Euroopa Nõukogus ja OSCEs võetud kohustuste keskmes;

| 2. | mõistab teravalt hukka Ilgar Mammadovi kinnipidamise, nõuab tema kohest ja tingimusteta vabastamist ja tema vastu esitatud süüdistuse tagasivõtmist, ning nõuab tungivalt, et Aserbaidžaani ametivõimud uuriksid tema vastu esitatud süüdistusi kiiresti, õiglaselt, läbipaistvalt ja sõltumatult; |
| --- | --- |

2.

mõistab teravalt hukka Ilgar Mammadovi kinnipidamise, nõuab tema kohest ja tingimusteta vabastamist ja tema vastu esitatud süüdistuse tagasivõtmist, ning nõuab tungivalt, et Aserbaidžaani ametivõimud uuriksid tema vastu esitatud süüdistusi kiiresti, õiglaselt, läbipaistvalt ja sõltumatult;

| 3. | nõuab, et EL abistaks ja toetaks edasi Aserbaidžaani Vabariiki tema jõupingutustes, et tugevdada demokraatiat ja õigusriiki ning reformida kohtusüsteemi ja õiguskaitsesüsteeme, pöörates seejuures erilist tähelepanu inimõiguste kaitsele; |
| --- | --- |

3.

nõuab, et EL abistaks ja toetaks edasi Aserbaidžaani Vabariiki tema jõupingutustes, et tugevdada demokraatiat ja õigusriiki ning reformida kohtusüsteemi ja õiguskaitsesüsteeme, pöörates seejuures erilist tähelepanu inimõiguste kaitsele;

| 4. | väljendab sügavat muret inimõiguste kaitsjate ning Aserbaidžaani ja rahvusvaheliste VVOde teadete pärast, mille kohaselt kasutatakse väidetavalt poliitikute, aktivistide ja ajakirjanike vastu väljamõeldud süüdistusi; |
| --- | --- |

4.

väljendab sügavat muret inimõiguste kaitsjate ning Aserbaidžaani ja rahvusvaheliste VVOde teadete pärast, mille kohaselt kasutatakse väidetavalt poliitikute, aktivistide ja ajakirjanike vastu väljamõeldud süüdistusi;

| 5. | mõistab hukka opositsiooniparteide juhtide või liikmete, aktivistide, ajakirjanike või blogipidajate igasuguse hirmutamise, vahistamise, kinnipidamise või vastutusele võtmise ainuüksi selle eest, et nad väljendasid oma seisukohti ning kasutasid oma põhiõigusi ja -vabadusi kooskõlas rahvusvaheliste standarditega; |
| --- | --- |

5.

mõistab hukka opositsiooniparteide juhtide või liikmete, aktivistide, ajakirjanike või blogipidajate igasuguse hirmutamise, vahistamise, kinnipidamise või vastutusele võtmise ainuüksi selle eest, et nad väljendasid oma seisukohti ning kasutasid oma põhiõigusi ja -vabadusi kooskõlas rahvusvaheliste standarditega;

| 6. | kutsub Aserbaidžaani ametivõime üles üheselt austama ajakirjandus- ja meediavabadust nii internetis kui väljaspool seda, ning tagama sõnavabadust; |
| --- | --- |

6.

kutsub Aserbaidžaani ametivõime üles üheselt austama ajakirjandus- ja meediavabadust nii internetis kui väljaspool seda, ning tagama sõnavabadust;

| 7. | kutsub Aserbaidžaani ametivõime üles reformima riigisiseseid laimamist käsitlevaid õigusakte, nii et laimamise eest oleksid vangistuse asemel pigem ette nähtud proportsionaalsed trahvid; |
| --- | --- |

7.

kutsub Aserbaidžaani ametivõime üles reformima riigisiseseid laimamist käsitlevaid õigusakte, nii et laimamise eest oleksid vangistuse asemel pigem ette nähtud proportsionaalsed trahvid;

| 8. | kutsub Aserbaidžaani ametivõime üles täielikult austama Aserbaidžaani rahva kogunemisvabadust; |
| --- | --- |

8.

kutsub Aserbaidžaani ametivõime üles täielikult austama Aserbaidžaani rahva kogunemisvabadust;

| 9. | toetab ELi ja Aserbaidžaani vahel käimasolevaid läbirääkimisi assotsieerimislepingu sõlmimiseks ning tuletab meelde oma seisukohta, et assotsieerimisleping peab sisaldama klausleid ja kriteeriume inimõiguste kaitse ja edendamise kohta, eelkõige seoses meediavabaduse, sõnavabaduse, ühinemisvabaduse ja kogunemisvabadusega, mis peegeldavad Aserbaidžaani põhiseaduses sätestatud põhimõtteid ja õigusi ning kohustusi, mis Aserbaidžaan on Euroopa Nõukogu ja OSCE raames võtnud; |
| --- | --- |

9.

toetab ELi ja Aserbaidžaani vahel käimasolevaid läbirääkimisi assotsieerimislepingu sõlmimiseks ning tuletab meelde oma seisukohta, et assotsieerimisleping peab sisaldama klausleid ja kriteeriume inimõiguste kaitse ja edendamise kohta, eelkõige seoses meediavabaduse, sõnavabaduse, ühinemisvabaduse ja kogunemisvabadusega, mis peegeldavad Aserbaidžaani põhiseaduses sätestatud põhimõtteid ja õigusi ning kohustusi, mis Aserbaidžaan on Euroopa Nõukogu ja OSCE raames võtnud;

| 10. | palub Aserbaidžaani ametivõimudel viia valimisi, kogunemis- ja ühinemisvabadust ning meediavabadust käsitlevad õigusaktid vastavusse rahvusvaheliste standarditega ning tagada nende täielik rakendamine; |
| --- | --- |

10.

palub Aserbaidžaani ametivõimudel viia valimisi, kogunemis- ja ühinemisvabadust ning meediavabadust käsitlevad õigusaktid vastavusse rahvusvaheliste standarditega ning tagada nende täielik rakendamine;

| 11. | palub Euroopa välisteenistusel rangelt kohaldada nn rohkem rohkema eest (more for more) põhimõtet, keskendudes eelkõige kaasavatele, vabadele ja õiglastele valimistele, kohtuvõimu sõltumatusele, demokraatlikele reformidele ning põhiõigustele ja -vabadustele, ning sõnastada selgelt reformidega viivitamise tagajärjed; |
| --- | --- |

11.

palub Euroopa välisteenistusel rangelt kohaldada nn rohkem rohkema eest (more for more) põhimõtet, keskendudes eelkõige kaasavatele, vabadele ja õiglastele valimistele, kohtuvõimu sõltumatusele, demokraatlikele reformidele ning põhiõigustele ja -vabadustele, ning sõnastada selgelt reformidega viivitamise tagajärjed;

| 12. | nõuab tungivalt, et Aserbaidžaani ametivõimud võtaksid kiiremini reformimeetmeid kohtusüsteemi kõigis valdkondades, sealhulgas süüdistuse esitamine, kohtulik arutamine, süüdimõistmine, kinnipidamine ja edasikaebamine; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et Aserbaidžaani ametivõimud võtaksid kiiremini reformimeetmeid kohtusüsteemi kõigis valdkondades, sealhulgas süüdistuse esitamine, kohtulik arutamine, süüdimõistmine, kinnipidamine ja edasikaebamine;

| 13. | kutsub komisjoni presidenti José Manuel Barrosot üles väljendama viimases Euroopa naabruspoliitika eduaruandes sõnastatud ELi muret inimõiguste olukorra pärast Aserbaidžaanis president Ilham Alijevi kavandatud Brüsseli visiidi käigus; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni presidenti José Manuel Barrosot üles väljendama viimases Euroopa naabruspoliitika eduaruandes sõnastatud ELi muret inimõiguste olukorra pärast Aserbaidžaanis president Ilham Alijevi kavandatud Brüsseli visiidi käigus;

| 14. | toetab Euroopa välisteenistuse tööd ja palub Bakuus asuval ELi delegatsioonil jätkata eelseisvate valimiste perioodil erilise tähelepanu pööramist inimõiguste küsimustele, väljendades kodanikuühiskonna poolt korraldatud üritusi külastades toetust inimõiguste kaitsjatele ja võttes sõna nende kaitseks, jälgides tähelepanelikult kohtuprotsesse ja toetades meediavabadust, muu hulgas nõudes sõltumatute raadio-ja telekanalite saadete toimivat edastamist valimiskampaania vältel; |
| --- | --- |

14.

toetab Euroopa välisteenistuse tööd ja palub Bakuus asuval ELi delegatsioonil jätkata eelseisvate valimiste perioodil erilise tähelepanu pööramist inimõiguste küsimustele, väljendades kodanikuühiskonna poolt korraldatud üritusi külastades toetust inimõiguste kaitsjatele ja võttes sõna nende kaitseks, jälgides tähelepanelikult kohtuprotsesse ja toetades meediavabadust, muu hulgas nõudes sõltumatute raadio-ja telekanalite saadete toimivat edastamist valimiskampaania vältel;

| 15. | nõuab tungivalt, et Aserbaidžaani ametivõimud annaksid tingimusteta loa Aserbaidžaani inimõiguste maja taasavamiseks ning registreeriksid valimisvaatluste ja demokraatiauuringute keskuse ja inimõiguste klubi ilma edasiste viivituste ja halduskoormuseta; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et Aserbaidžaani ametivõimud annaksid tingimusteta loa Aserbaidžaani inimõiguste maja taasavamiseks ning registreeriksid valimisvaatluste ja demokraatiauuringute keskuse ja inimõiguste klubi ilma edasiste viivituste ja halduskoormuseta;

| 16. | palub Aserbaidžaani ametivõimudel täita kõiki Euroopa Inimõiguste Kohtu Aserbaidžaani puudutavaid kohtuotsuseid; |
| --- | --- |

16.

palub Aserbaidžaani ametivõimudel täita kõiki Euroopa Inimõiguste Kohtu Aserbaidžaani puudutavaid kohtuotsuseid;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa välisteenistusele, Euroopa Ülemkogule, komisjonile, Aserbaidžaani Vabariigi valitsusele ja parlamendile, Euroopa Nõukogule, OSCE-le ja ÜRO inimõiguste nõukogule. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa välisteenistusele, Euroopa Ülemkogule, komisjonile, Aserbaidžaani Vabariigi valitsusele ja parlamendile, Euroopa Nõukogule, OSCE-le ja ÜRO inimõiguste nõukogule.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0470.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/157 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/157

---

P7_TA(2013)0286

Rohingya islamiusuliste olukord

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon rohingya moslemite olukorra kohta (2013/2669(RSP))

(2016/C 065/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Birma/Myanmari kohta, eelkõige 20. aprilli 2012. aasta (1), 13. septembri 2012. aasta (2) ja 22. novembri 2012. aasta (3) resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Birma/Myanmari kohta, eelkõige 20. aprilli 2012. aasta (1), 13. septembri 2012. aasta (2) ja 22. novembri 2012. aasta (3) resolutsioone,

| — | võttes arvesse oma 23. mai 2013. aasta resolutsiooni Myanmarile/Birmale antud üldiste tariifsete soodustuste taastamise kohta, (4) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. mai 2013. aasta resolutsiooni Myanmarile/Birmale antud üldiste tariifsete soodustuste taastamise kohta, (4)

| — | võttes arvesse ELi välisasjade nõukogu 22. aprilli 2013. aasta järeldusi Myanmari/Birma kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi välisasjade nõukogu 22. aprilli 2013. aasta järeldusi Myanmari/Birma kohta,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 27. novembri 2012. aasta avaldust Myanmari inimõiguste olukorda käsitleva ÜRO Peaassamblee 2012. aasta resolutsiooni kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 27. novembri 2012. aasta avaldust Myanmari inimõiguste olukorda käsitleva ÜRO Peaassamblee 2012. aasta resolutsiooni kohta,

| — | võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 1. juuni 2013. aasta avaldust Myanmari/Birma valitsuse ja katšinite iseseisvusorganisatsiooni Kachin Independence Organisation vahel sõlmitud kokkuleppe kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 1. juuni 2013. aasta avaldust Myanmari/Birma valitsuse ja katšinite iseseisvusorganisatsiooni Kachin Independence Organisation vahel sõlmitud kokkuleppe kohta,

| — | võttes arvesse ELi rahvusvahelise koostöö, humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku Kristalina Georgieva 9. augusti 2012. aasta avaldust rohingya moslemite olukorra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi rahvusvahelise koostöö, humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku Kristalina Georgieva 9. augusti 2012. aasta avaldust rohingya moslemite olukorra kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni delegatsiooni lõpparuannet Birma/Myanmari külastamise kohta 3.–5. aprillil 2013, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni delegatsiooni lõpparuannet Birma/Myanmari külastamise kohta 3.–5. aprillil 2013,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu kehtestatud piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu 26. aprilli 2010. aasta otsuses 2010/232/ÜVJP ja mida on viimati muudetud nõukogu 27. oktoobri 2011. aasta määrusega (EL) nr 1083/2011, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu kehtestatud piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu 26. aprilli 2010. aasta otsuses 2010/232/ÜVJP ja mida on viimati muudetud nõukogu 27. oktoobri 2011. aasta määrusega (EL) nr 1083/2011,

| — | võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 23. märtsi 2013. aasta avaldust vägivaldsete kokkupõrgete kohta Meiktila linnas Birmas/Myanmaris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 23. märtsi 2013. aasta avaldust vägivaldsete kokkupõrgete kohta Meiktila linnas Birmas/Myanmaris,

| — | võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 2. aprilli 2013. aasta avaldust 13 lapse surma kohta moslemite kooli põlengus Birmas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 2. aprilli 2013. aasta avaldust 13 lapse surma kohta moslemite kooli põlengus Birmas,

| — | võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse 1951. aasta ÜRO pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1951. aasta ÜRO pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 24. detsembri 2012. aasta resolutsiooni 67/233 inimõiguste olukorra kohta Myanmaris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 24. detsembri 2012. aasta resolutsiooni 67/233 inimõiguste olukorra kohta Myanmaris,

| — | võttes arvesse ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti 13. novembri 2012. aasta üleskutset Kagu-Aasia riikide valitsustele hoida oma piirid Birmast meritsi põgenevate inimeste jaoks lahti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti 13. novembri 2012. aasta üleskutset Kagu-Aasia riikide valitsustele hoida oma piirid Birmast meritsi põgenevate inimeste jaoks lahti,

| — | võttes arvesse ÜRO eriraportööri 6. märtsi 2013. aasta aruannet inimõiguste olukorra kohta Birmas/Myanmaris ning tema 11. juuni 2013. aasta avaldust, mille kohaselt on rohingyade inimõiguste rikkumised Arakani osariigis levinud ja süstemaatilised, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO eriraportööri 6. märtsi 2013. aasta aruannet inimõiguste olukorra kohta Birmas/Myanmaris ning tema 11. juuni 2013. aasta avaldust, mille kohaselt on rohingyade inimõiguste rikkumised Arakani osariigis levinud ja süstemaatilised,

| — | võttes arvesse Aun San Suu Kyi 27. mai 2013. aasta avaldust kahe lapse poliitika kehtestamise kohta rohingya moslemitele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aun San Suu Kyi 27. mai 2013. aasta avaldust kahe lapse poliitika kehtestamise kohta rohingya moslemitele,

| — | võttes arvesse 2011. aasta novembris toimunud Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) tippkohtumise otsust kuulutada Birma/Myanmar 2014. aastal ASEANi eesistujariigiks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2011. aasta novembris toimunud Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) tippkohtumise otsust kuulutada Birma/Myanmar 2014. aastal ASEANi eesistujariigiks,

| — | võttes arvesse Human Rights Watchi 22. aprilli 2013. aasta aruannet „Jääb veel ainult palvetada. Rohingya moslemite vastu toime pandud inimsusvastased kuriteod ja etniline puhastus Birma Arakani osariigis” („All You Can Do is Pray: Crimes against Humanity and Ethnic cleansing of Rohingya Muslims in Burma’s Rakhine State”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Human Rights Watchi 22. aprilli 2013. aasta aruannet „Jääb veel ainult palvetada. Rohingya moslemite vastu toime pandud inimsusvastased kuriteod ja etniline puhastus Birma Arakani osariigis” („All You Can Do is Pray: Crimes against Humanity and Ethnic cleansing of Rohingya Muslims in Burma’s Rakhine State”),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et rohingyade vähemuse tagakiusamine ja nende vastu suunatud vägivald üha sageneb, kusjuures eelkõige hävitatakse nende vara ja pühakodasid, aga esineb ka massilist vahistamist, meelevaldset vangistust, piinamist ja vägistamist ning liikumisvabaduse, abiellumisõiguse ja hariduse kättesaadavuse piiramist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et rohingyade vähemuse tagakiusamine ja nende vastu suunatud vägivald üha sageneb, kusjuures eelkõige hävitatakse nende vara ja pühakodasid, aga esineb ka massilist vahistamist, meelevaldset vangistust, piinamist ja vägistamist ning liikumisvabaduse, abiellumisõiguse ja hariduse kättesaadavuse piiramist;

| B. | arvestades, et Arakani osariigist alguse saanud usuline vägivald on levinud üle kogu riigi, ning arvestades, et 2013. aasta märtsist maini anti Rangooni piirkonnas, Mandales, Bagos ning Katšini ja Šani osariikides teada mitmest moslemite vastu suunatud rünnakust, milles sai surma 46 inimest ja mille tagajärjel pidi kodudest lahkuma üle 14 000 inimese; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Arakani osariigist alguse saanud usuline vägivald on levinud üle kogu riigi, ning arvestades, et 2013. aasta märtsist maini anti Rangooni piirkonnas, Mandales, Bagos ning Katšini ja Šani osariikides teada mitmest moslemite vastu suunatud rünnakust, milles sai surma 46 inimest ja mille tagajärjel pidi kodudest lahkuma üle 14 000 inimese;

| C. | arvestades, et usurühmade vaheline vägivald on nüüd levinud ka järgmisesse Birma piirkonda, sest 28. mail 2013. aastal põletasid rahvahulgad Šani osariigis Lashio linnas poode ning 4. juunil 2013. aastal tapsid politseinikud Pareini külas ümberasustatud vähemusrühma eluaseme üle puhkenud konfliktis kolm rohingya naist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et usurühmade vaheline vägivald on nüüd levinud ka järgmisesse Birma piirkonda, sest 28. mail 2013. aastal põletasid rahvahulgad Šani osariigis Lashio linnas poode ning 4. juunil 2013. aastal tapsid politseinikud Pareini külas ümberasustatud vähemusrühma eluaseme üle puhkenud konfliktis kolm rohingya naist;

| D. | arvestades, et laagrites ja muudes piirkondades viibib endiselt üle 130 000 ümberasustatud rohingya, kuid Birma/Myanmari valitsus on võimaldanud ohtlikku olukorda sattunud rohingyadeni toimetada vaid piiratud koguses ja ebapiisavat humanitaarabi; arvestades, et paljud neist on sunnitud viibima piirkondades, kus toimub sageli üleujutusi ning kus nad ei leia kaitset ei mussoonvihmade ega ka tsüklonite eest; arvestades, et neil puudub võimalus koju tagasi pöörduda, sest vägivald ei ole vaibunud, nende kodud on hävitatud või ei luba julgeolekujõud neil lahkuda laagritest, kus neid kinni peetakse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et laagrites ja muudes piirkondades viibib endiselt üle 130 000 ümberasustatud rohingya, kuid Birma/Myanmari valitsus on võimaldanud ohtlikku olukorda sattunud rohingyadeni toimetada vaid piiratud koguses ja ebapiisavat humanitaarabi; arvestades, et paljud neist on sunnitud viibima piirkondades, kus toimub sageli üleujutusi ning kus nad ei leia kaitset ei mussoonvihmade ega ka tsüklonite eest; arvestades, et neil puudub võimalus koju tagasi pöörduda, sest vägivald ei ole vaibunud, nende kodud on hävitatud või ei luba julgeolekujõud neil lahkuda laagritest, kus neid kinni peetakse;

| E. | arvestades, et kümned tuhanded rohingyad on tagakiusamise eest meritsi põgenenud, ning arvestades, et sajad rohingyad on paadiõnnetuste või merele tagasisaatmise tõttu elu kaotanud; arvestades, et väidetavalt viibib ligikaudu 1 700 Birmast põgenenud rohingyat Tais sisserändajate kinnipidamiskeskustes, kus neid hoitakse ebainimlikes tingimustes; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kümned tuhanded rohingyad on tagakiusamise eest meritsi põgenenud, ning arvestades, et sajad rohingyad on paadiõnnetuste või merele tagasisaatmise tõttu elu kaotanud; arvestades, et väidetavalt viibib ligikaudu 1 700 Birmast põgenenud rohingyat Tais sisserändajate kinnipidamiskeskustes, kus neid hoitakse ebainimlikes tingimustes;

| F. | arvestades, et 2012. aasta augustis Arakani osariigi usurühmadevahelise vägivalla uurimiseks moodustatud sõltumatu uurimiskomisjon avaldas 23. aprillil 2013. aastal aruande, mis sisaldas ka soovitusi pingete leevendamiseks, kuid samas ei tunnistatud selles rohingyade identiteeti ega peetud kedagi rahutuste käigus toimunud inimõiguste rikkumiste eest vastutavaks – selle asemel eelistati hoopis moslemite ja budistide kogukondade ajutist lahushoidmist ning soovitati rakendada moslemitele täiesti vastuvõetamatut perepoliitikat; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2012. aasta augustis Arakani osariigi usurühmadevahelise vägivalla uurimiseks moodustatud sõltumatu uurimiskomisjon avaldas 23. aprillil 2013. aastal aruande, mis sisaldas ka soovitusi pingete leevendamiseks, kuid samas ei tunnistatud selles rohingyade identiteeti ega peetud kedagi rahutuste käigus toimunud inimõiguste rikkumiste eest vastutavaks – selle asemel eelistati hoopis moslemite ja budistide kogukondade ajutist lahushoidmist ning soovitati rakendada moslemitele täiesti vastuvõetamatut perepoliitikat;

| G. | arvestades, et kuigi Birma/Myanmari president U Thein Sein lubas 6. mail 2013. aastal peetud kõnes, et tema valitsus tagab Arakani osariigis moslemitele põhiõigused, ning arvestades, et kuigi ta on tõesti võtnud kodanikuvabaduste laiendamiseks teatavaid meetmeid, võib rohingyade ülitõsine olukord ja terve kõnealune rahvustevaheline probleem kahjustada kogu Birma/Myanmari reformiprotsessi; arvestades, et usaldusväärsetes sõltumatutes aruannetes väidetakse, et ka Birma ametivõimud on osalenud rohingyade kogukonna vastu toime pandud inimsusvastastes kuritegudes, mille tagajärjel valitseb suuremas osas Arakani osariigist usupõhine segregatsioon; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kuigi Birma/Myanmari president U Thein Sein lubas 6. mail 2013. aastal peetud kõnes, et tema valitsus tagab Arakani osariigis moslemitele põhiõigused, ning arvestades, et kuigi ta on tõesti võtnud kodanikuvabaduste laiendamiseks teatavaid meetmeid, võib rohingyade ülitõsine olukord ja terve kõnealune rahvustevaheline probleem kahjustada kogu Birma/Myanmari reformiprotsessi; arvestades, et usaldusväärsetes sõltumatutes aruannetes väidetakse, et ka Birma ametivõimud on osalenud rohingyade kogukonna vastu toime pandud inimsusvastastes kuritegudes, mille tagajärjel valitseb suuremas osas Arakani osariigist usupõhine segregatsioon;

| H. | arvestades, et Birma/Myanmari valitsus andis hiljuti teada, et kehtestab uuesti kahe lapse poliitika; arvestades, et Birma/Myanmari inimõiguste olukorraga tegelev ÜRO eriraportöör Tomás Ojea Quintana mõistis selle hukka, kuna selline Arakani osariigi rohingyade vastu suunatud meede on diskrimineeriv ja sunniviisiline ning sellega rikutakse nii rohingyade peamisi inimõigusi kui ka Birma inimõigustealaseid rahvusvahelisi kohustusi ja lubadusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Birma/Myanmari valitsus andis hiljuti teada, et kehtestab uuesti kahe lapse poliitika; arvestades, et Birma/Myanmari inimõiguste olukorraga tegelev ÜRO eriraportöör Tomás Ojea Quintana mõistis selle hukka, kuna selline Arakani osariigi rohingyade vastu suunatud meede on diskrimineeriv ja sunniviisiline ning sellega rikutakse nii rohingyade peamisi inimõigusi kui ka Birma inimõigustealaseid rahvusvahelisi kohustusi ja lubadusi;

| I. | arvestades, et rahvusvaheline üldsus on esitanud Birma/Myanmari valitsusele tungivaid nõudmisi vaadata läbi oma 1982. aastal vastu võetud kodakondsusseadus, eesmärgiga tagada rohingyadele kodakondsus ning nende kaua kestnud diskrimineerimise põhjuste lahendamine; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et rahvusvaheline üldsus on esitanud Birma/Myanmari valitsusele tungivaid nõudmisi vaadata läbi oma 1982. aastal vastu võetud kodakondsusseadus, eesmärgiga tagada rohingyadele kodakondsus ning nende kaua kestnud diskrimineerimise põhjuste lahendamine;

| J. | arvestades, et 2012. aasta juunis vahistati Arakani osariigis dr Tun Aung, 65-aastane arst ja lugupeetud kogukonnavanem, kellele mõisteti 17 aasta pikkune vanglakaristus, kusjuures inimõiguste rühmad, sh Amnesty International, on talle esitatud süüdistused avalikult hukka mõistnud, väites, et need olid poliitilist laadi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2012. aasta juunis vahistati Arakani osariigis dr Tun Aung, 65-aastane arst ja lugupeetud kogukonnavanem, kellele mõisteti 17 aasta pikkune vanglakaristus, kusjuures inimõiguste rühmad, sh Amnesty International, on talle esitatud süüdistused avalikult hukka mõistnud, väites, et need olid poliitilist laadi;

| K. | arvestades, et Human Rights Watchi 22. aprilli 2013. aasta aruande „Jääb veel ainult palvetada. Rohingya moslemite vastu toime pandud inimsusvastased kuriteod ja etniline puhastus Birma Arakani osariigis” („All You Can Do is Pray: Crimes against Humanity and Ethnic cleansing of Rohingya Muslims in Burma’s Rakhine State”) kohaselt on möödunud aasta jooksul rohingyade vastu toime pandud rikkumised omandanud inimsusvastaste kuritegude ja etnilise puhastuse mõõtme, kusjuures nendega on väidetavalt olnud seotud ka riigiasutused; arvestades, et nimetatud aruandes esitatakse tõendid ka nelja 2012. aastast pärineva massihaua olemasolu kohta Arakani osariigis; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Human Rights Watchi 22. aprilli 2013. aasta aruande „Jääb veel ainult palvetada. Rohingya moslemite vastu toime pandud inimsusvastased kuriteod ja etniline puhastus Birma Arakani osariigis” („All You Can Do is Pray: Crimes against Humanity and Ethnic cleansing of Rohingya Muslims in Burma’s Rakhine State”) kohaselt on möödunud aasta jooksul rohingyade vastu toime pandud rikkumised omandanud inimsusvastaste kuritegude ja etnilise puhastuse mõõtme, kusjuures nendega on väidetavalt olnud seotud ka riigiasutused; arvestades, et nimetatud aruandes esitatakse tõendid ka nelja 2012. aastast pärineva massihaua olemasolu kohta Arakani osariigis;

| L. | arvestades, et ajakirjandus- ja meediavabadus on nii veebis kui ka võrguväliselt inimõiguste rikkumiste tuvastamiseks ja dokumenteerimiseks ning valitsuste nende eest vastutusele võtmiseks äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ajakirjandus- ja meediavabadus on nii veebis kui ka võrguväliselt inimõiguste rikkumiste tuvastamiseks ja dokumenteerimiseks ning valitsuste nende eest vastutusele võtmiseks äärmiselt oluline;

| M. | arvestades, et inimõiguste ülddeklaratsiooni kohaselt on igaühel õigus otsida tagakiusamise eest varjupaika; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et inimõiguste ülddeklaratsiooni kohaselt on igaühel õigus otsida tagakiusamise eest varjupaika;

| 1. | mõistab hukka Birmas/Myanmaris rohingya moslemite vastu toime pandud tõsised inimõiguste rikkumised ja vägivalla ning kutsub kõiki osapooli üles vägivallast hoiduma; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka Birmas/Myanmaris rohingya moslemite vastu toime pandud tõsised inimõiguste rikkumised ja vägivalla ning kutsub kõiki osapooli üles vägivallast hoiduma;

| 2. | avaldab kaastunnet vägivalla ja ebaseadusliku tagakiusamise ohvritele Birmas/Myanmaris; |
| --- | --- |

2.

avaldab kaastunnet vägivalla ja ebaseadusliku tagakiusamise ohvritele Birmas/Myanmaris;

| 3. | tunnistab, et president U Thein Sein ja muud reformijad on võtnud möödunud aasta jooksul Birmas/Myanmaris demokraatlike reformide läbiviimiseks meetmeid; taunib sellegipoolest valitsuse suutmatust kaitsta rohingyasid organiseeritud vägivalla eest; kutsub valitsust ja kogu Birma/Myanmari ühiskonda üles võtma viivitamatult meetmeid, et lõpetada inimõiguste rikkumised ning võtta vägivaldsete rünnakute ja muude asjaomaste rikkumiste toimepanijad vastutusele; |
| --- | --- |

3.

tunnistab, et president U Thein Sein ja muud reformijad on võtnud möödunud aasta jooksul Birmas/Myanmaris demokraatlike reformide läbiviimiseks meetmeid; taunib sellegipoolest valitsuse suutmatust kaitsta rohingyasid organiseeritud vägivalla eest; kutsub valitsust ja kogu Birma/Myanmari ühiskonda üles võtma viivitamatult meetmeid, et lõpetada inimõiguste rikkumised ning võtta vägivaldsete rünnakute ja muude asjaomaste rikkumiste toimepanijad vastutusele;

| 4. | nõuab Birma/Myanmari valitsuselt tungivalt selle tagamist, et riigi julgeolekujõud teevad rohingya moslemite kaitsmiseks vägivallategude eest kõik endast oleneva; peab äärmiselt murettekitavaks väiteid, et Birma julgeolekujõudude liikmed on vägivallas osalenud, ning kordab oma tungivat nõudmist viia ÜRO abiga läbi nende väidete täielik ja sõltumatu uurimine; |
| --- | --- |

4.

nõuab Birma/Myanmari valitsuselt tungivalt selle tagamist, et riigi julgeolekujõud teevad rohingya moslemite kaitsmiseks vägivallategude eest kõik endast oleneva; peab äärmiselt murettekitavaks väiteid, et Birma julgeolekujõudude liikmed on vägivallas osalenud, ning kordab oma tungivat nõudmist viia ÜRO abiga läbi nende väidete täielik ja sõltumatu uurimine;

| 5. | rõhutab vajadust võtta viivitamatult meetmeid, et tegeleda kõiki ümberasustatud isikuid ja eelkõige rohingyasid ohustavate humanitaarprobleemidega Birmas/Myanmaris; kordab Birma/Myanmari valitsusele esitatud üleskutset võimaldada ÜRO organitele ja humanitaarabi valdkonna vabaühendustele, aga ka ajakirjanikele ja diplomaatidele takistamatu juurdepääs riigi kõikidele osadele, sh Arakani osariigile, ning anda konflikti ja usurühmade vahelise vägivalla tõttu kannatanud kogukondadele piiramatu ja täielik juurdepääs humanitaarabile; kutsub Birma/Myanmari ametiasutusi üles parandama viivitamatult tingimusi laagrites, kuhu rohingyad on ümber asustatud; |
| --- | --- |

5.

rõhutab vajadust võtta viivitamatult meetmeid, et tegeleda kõiki ümberasustatud isikuid ja eelkõige rohingyasid ohustavate humanitaarprobleemidega Birmas/Myanmaris; kordab Birma/Myanmari valitsusele esitatud üleskutset võimaldada ÜRO organitele ja humanitaarabi valdkonna vabaühendustele, aga ka ajakirjanikele ja diplomaatidele takistamatu juurdepääs riigi kõikidele osadele, sh Arakani osariigile, ning anda konflikti ja usurühmade vahelise vägivalla tõttu kannatanud kogukondadele piiramatu ja täielik juurdepääs humanitaarabile; kutsub Birma/Myanmari ametiasutusi üles parandama viivitamatult tingimusi laagrites, kuhu rohingyad on ümber asustatud;

| 6. | nõuab tungivalt, et selles piirkonnas asuvad riigid austaksid pagulaste suhtes võetud rahvusvahelisi kohustusi, st avaksid varjupaika otsivatele rohingyadele piirid ja võimaldaksid neile vähemalt ajutist kaitset, aidates samal ajal Birma valitsusel leida probleemi põhjuste kõrvaldamiseks kestvad ja tasakaalustatud lahendused; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et selles piirkonnas asuvad riigid austaksid pagulaste suhtes võetud rahvusvahelisi kohustusi, st avaksid varjupaika otsivatele rohingyadele piirid ja võimaldaksid neile vähemalt ajutist kaitset, aidates samal ajal Birma valitsusel leida probleemi põhjuste kõrvaldamiseks kestvad ja tasakaalustatud lahendused;

| 7. | palub, et Tai valitsus lõpetaks viivitamatult vähemalt 1 700 rohingyast varjupaigataotleja kinnipidamise ebainimlikes tingimustes ning võimaldaks neil võtta ühendust pagulastega tegelevate ÜRO struktuuridega; peab kahetsusväärseks, et Tai valitsus ei ole siiani andnud ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile luba viia rohingyadest varjupaigataotlejate seas läbi pagulasseisundi määramise kontrolli; |
| --- | --- |

7.

palub, et Tai valitsus lõpetaks viivitamatult vähemalt 1 700 rohingyast varjupaigataotleja kinnipidamise ebainimlikes tingimustes ning võimaldaks neil võtta ühendust pagulastega tegelevate ÜRO struktuuridega; peab kahetsusväärseks, et Tai valitsus ei ole siiani andnud ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile luba viia rohingyadest varjupaigataotlejate seas läbi pagulasseisundi määramise kontrolli;

| 8. | nõuab tungivalt, et Birma valitsus annaks loa avada riigis ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo, millel oleks haruosakonnad ka riigi eri piirkondades, et võimaldada inimõiguste olukorra asjakohast jälgimist Birmas/Myanmaris; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et Birma valitsus annaks loa avada riigis ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo, millel oleks haruosakonnad ka riigi eri piirkondades, et võimaldada inimõiguste olukorra asjakohast jälgimist Birmas/Myanmaris;

| 9. | peab tervitatavaks president U Thein Seini lubadust võtta kõik vägivallategude toimepanijad vastutusele; peab samuti kiiduväärseks presidendi pühendumist mitmekultuurilise, paljurahvuselise ja mitmeusulise ühiskonna loomisele; kutsub presidenti üles võtma õigusriigi põhimõtte jõustamiseks ja vägivalla algpõhjustega tegelemiseks täiendavaid meetmeid; |
| --- | --- |

9.

peab tervitatavaks president U Thein Seini lubadust võtta kõik vägivallategude toimepanijad vastutusele; peab samuti kiiduväärseks presidendi pühendumist mitmekultuurilise, paljurahvuselise ja mitmeusulise ühiskonna loomisele; kutsub presidenti üles võtma õigusriigi põhimõtte jõustamiseks ja vägivalla algpõhjustega tegelemiseks täiendavaid meetmeid;

| 10. | peab kiiduväärseks president U Thein Seini 4. juuni 2013. aasta lubadust vabastada Birmas/Myanmaris kõik poliitvangid; kordab oma seisukohta, et kõikide poliitvangide (sh dr Tun Aungi) vabastamine peaks toimuma viivitamatult ja tingimusteta ning et nende õigused ja vabadused tuleks täielikult taastada; |
| --- | --- |

10.

peab kiiduväärseks president U Thein Seini 4. juuni 2013. aasta lubadust vabastada Birmas/Myanmaris kõik poliitvangid; kordab oma seisukohta, et kõikide poliitvangide (sh dr Tun Aungi) vabastamine peaks toimuma viivitamatult ja tingimusteta ning et nende õigused ja vabadused tuleks täielikult taastada;

| 11. | nõuab tungivalt, et valitsus jätkaks pingete algpõhjuste jaoks püsivate lahenduste otsimist ja rakendamist ning võtaks muu hulgas meetmeid rohingya rahva kodakondsuse küsimuse lahendamiseks; kordab oma varasemaid nõudmisi, mille kohaselt tuleb 1982. aasta kodakondsusseadust muuta või see tühistada, et anda rohingyadele võrdsed võimalused saada Birma kodakondsus, millega kaasnevad nii õigused kui ka kohustused (muudetud või uus õigusakt tuleks viia kooskõlla rahvusvaheliste inimõigustealaste normidega, aga ka kohustustega, mis riik on võtnud ÜRO lapse õiguste konventsiooni artikliga 7); |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et valitsus jätkaks pingete algpõhjuste jaoks püsivate lahenduste otsimist ja rakendamist ning võtaks muu hulgas meetmeid rohingya rahva kodakondsuse küsimuse lahendamiseks; kordab oma varasemaid nõudmisi, mille kohaselt tuleb 1982. aasta kodakondsusseadust muuta või see tühistada, et anda rohingyadele võrdsed võimalused saada Birma kodakondsus, millega kaasnevad nii õigused kui ka kohustused (muudetud või uus õigusakt tuleks viia kooskõlla rahvusvaheliste inimõigustealaste normidega, aga ka kohustustega, mis riik on võtnud ÜRO lapse õiguste konventsiooni artikliga 7);

| 12. | taunib Birma immigratsiooniministri Khin Yi 11. juuni 2013. aasta avaldust, milles väljendati toetust kahe lapse poliitika taastamisele; |
| --- | --- |

12.

taunib Birma immigratsiooniministri Khin Yi 11. juuni 2013. aasta avaldust, milles väljendati toetust kahe lapse poliitika taastamisele;

| 13. | peab kiiduväärseks opositsiooniliidri Aung San Suu Kyi hiljutist avaldust, milles avaldati vastuseisu kahe lapse poliitika taaskehtestamisele rohingyade jaoks; nõuab tungivalt, et Birma valitsus tühistaks viivitamatult nii selle seaduse kui ka muud sunniviisilised või diskrimineerivad meetmed, eeskirjad ja õigusaktid; |
| --- | --- |

13.

peab kiiduväärseks opositsiooniliidri Aung San Suu Kyi hiljutist avaldust, milles avaldati vastuseisu kahe lapse poliitika taaskehtestamisele rohingyade jaoks; nõuab tungivalt, et Birma valitsus tühistaks viivitamatult nii selle seaduse kui ka muud sunniviisilised või diskrimineerivad meetmed, eeskirjad ja õigusaktid;

| 14. | rõhutab, kui oluline on teha õigusaktides ja halduskorras muudatusi, et tagada Birma elanikkonna ja vähemuste võimalikult suur osalemine 2014. aastal toimuvatel valimistel; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, kui oluline on teha õigusaktides ja halduskorras muudatusi, et tagada Birma elanikkonna ja vähemuste võimalikult suur osalemine 2014. aastal toimuvatel valimistel;

| 15. | kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles käsitlema seda teemat Birma/Myanmari ning muude ASEANi liikmesriikidega suheldes võimalikult kõrgel poliitiliselt tasandil; |
| --- | --- |

15.

kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles käsitlema seda teemat Birma/Myanmari ning muude ASEANi liikmesriikidega suheldes võimalikult kõrgel poliitiliselt tasandil;

| 16. | tuletab meelde, et hiljuti taastas Euroopa Liit Birmale/Myanmarile üldiste tariifsete soodustuste kava raames tehtavad soodustused; kordab, et nende soodustuste andmise tingimuseks on põhivabaduste ja inimõiguste austamine; nõuab tungivalt, et komisjon jälgiks hoolikalt Birma ametiasutuste edusamme nende tingimuste täitmisel; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et hiljuti taastas Euroopa Liit Birmale/Myanmarile üldiste tariifsete soodustuste kava raames tehtavad soodustused; kordab, et nende soodustuste andmise tingimuseks on põhivabaduste ja inimõiguste austamine; nõuab tungivalt, et komisjon jälgiks hoolikalt Birma ametiasutuste edusamme nende tingimuste täitmisel;

| 17. | palub, et kui komisjon esitab parlamendile ja nõukogule delegeeritud õigusakti ettepaneku üldiste tariifsete soodustuste kava Birmale/Myanmarile kohaldamise jätkamise kohta pärast 31. detsembrit 2013, lisaks ta sellele ka eelkõige rohingyadele keskenduva aruande, milles tõendatakse, et Birmas/Myanmaris ei toimu üldiste tariifsete soodustuste kava määruses loetletud konventsioonides esitatud põhimõtete tõsist ja süstemaatilist rikkumist; |
| --- | --- |

17.

palub, et kui komisjon esitab parlamendile ja nõukogule delegeeritud õigusakti ettepaneku üldiste tariifsete soodustuste kava Birmale/Myanmarile kohaldamise jätkamise kohta pärast 31. detsembrit 2013, lisaks ta sellele ka eelkõige rohingyadele keskenduva aruande, milles tõendatakse, et Birmas/Myanmaris ei toimu üldiste tariifsete soodustuste kava määruses loetletud konventsioonides esitatud põhimõtete tõsist ja süstemaatilist rikkumist;

| 18. | palub, et komisjon hindaks enne läbirääkimisjuhiste ettepaneku sõnastamist tõhusalt ja põhjalikult kavandatava kahepoolse investeerimislepingu mõju inimõigustele ning teeks selles protsessis tihedat koostööd parlamendi ja kodanikuühiskonnaga; |
| --- | --- |

18.

palub, et komisjon hindaks enne läbirääkimisjuhiste ettepaneku sõnastamist tõhusalt ja põhjalikult kavandatava kahepoolse investeerimislepingu mõju inimõigustele ning teeks selles protsessis tihedat koostööd parlamendi ja kodanikuühiskonnaga;

| 19. | ootab, et Euroopa välisteenistus konsulteeriks Birmaga/Myanmariga inimõigustealase dialoogi alustamise küsimuses Euroopa Parlamendiga ning annaks talle selle protsessi kohta korrapäraselt teavet; palub, et Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid koostaksid inimõiguste olukorra hindamise konkreetsete võrdlusaluste nimekirja, mis võimaldaks hinnata Birma ametivõimude edusamme reformide läbiviimisel; toonitab, et ELi ja Birma valitsuse vaheliste suhete edasiarendamise tingimuseks peaks olema kindlate edusammude tegemine, eelkõige seoses rohingyade olukorraga; |
| --- | --- |

19.

ootab, et Euroopa välisteenistus konsulteeriks Birmaga/Myanmariga inimõigustealase dialoogi alustamise küsimuses Euroopa Parlamendiga ning annaks talle selle protsessi kohta korrapäraselt teavet; palub, et Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid koostaksid inimõiguste olukorra hindamise konkreetsete võrdlusaluste nimekirja, mis võimaldaks hinnata Birma ametivõimude edusamme reformide läbiviimisel; toonitab, et ELi ja Birma valitsuse vaheliste suhete edasiarendamise tingimuseks peaks olema kindlate edusammude tegemine, eelkõige seoses rohingyade olukorraga;

| 20. | nõuab, et kodanikuühiskonnal oleks käesoleval aastal asutatavas ELi-Birma rakkerühmas tugev ja nähtav roll ja et selles oleks esindatud ka rohingyad; nõuab, et kõnealuse algatuse puhul võetaks arvesse ELi-Egiptuse rakkerühmaga saadud kogemusi; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et kodanikuühiskonnal oleks käesoleval aastal asutatavas ELi-Birma rakkerühmas tugev ja nähtav roll ja et selles oleks esindatud ka rohingyad; nõuab, et kõnealuse algatuse puhul võetaks arvesse ELi-Egiptuse rakkerühmaga saadud kogemusi;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Birma/Myanmari valitsusele ja parlamendile, ASEANi peasekretärile, ASEANi valitsustevahelisele inimõiguste komisjonile, Birma/Myanmari inimõiguste olukorraga tegelevale ÜRO eriesindajale, ÜRO pagulaste ülemvolinikule, ÜRO inimõiguste nõukogule ning muude piirkonna riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Birma/Myanmari valitsusele ja parlamendile, ASEANi peasekretärile, ASEANi valitsustevahelisele inimõiguste komisjonile, Birma/Myanmari inimõiguste olukorraga tegelevale ÜRO eriesindajale, ÜRO pagulaste ülemvolinikule, ÜRO inimõiguste nõukogule ning muude piirkonna riikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0142.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0355.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0464.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0218.

---

SOOVITUSED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 11. juuni 2013

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/162 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/162

---

P7_TA(2013)0234

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 68. istungjärk

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta soovitus nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 68. istungjärgu kohta (2013/2034(INI))

(2016/C 065/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 21 ja 34, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 21 ja 34,

| — | võttes arvesse Alexander Graf Lambsdorffi poolt fraktsiooni ALDE nimel esitatud ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 68. istungjärgu kohta (B7-0083/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Alexander Graf Lambsdorffi poolt fraktsiooni ALDE nimel esitatud ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 68. istungjärgu kohta (B7-0083/2013),

| — | võttes arvesse nõukogu 21. märtsi 2011. aasta otsust 2011/168/ÜVJP Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta, millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2003/444/ÜVJP, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. märtsi 2011. aasta otsust 2011/168/ÜVJP Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta, millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2003/444/ÜVJP,

| — | võttes arvesse nõukogu poolt 23. juulil 2012 heaks kiidetud ELi prioriteete Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 67. istungjärguks (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu poolt 23. juulil 2012 heaks kiidetud ELi prioriteete Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 67. istungjärguks (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. septembri 2003. aasta teatist „Euroopa Liit ja Ühinenud Rahvaste Organisatsioon: mitmepoolsuse valik” (COM(2003)0526), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. septembri 2003. aasta teatist „Euroopa Liit ja Ühinenud Rahvaste Organisatsioon: mitmepoolsuse valik” (COM(2003)0526),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 67. istungjärku, eriti järgmisi sellel vastu võetud resolutsioone: relvakaubanduslepingu kohta (2), ÜRO süsteemi arendamise poliitika iga nelja aasta tagant toimuva põhjaliku läbivaatamise kohta (3), usu- ja veendumusvabaduse kohta (4), demokraatliku ja õiglase rahvusvahelise korra kohta (5), inimõigustealase rahvusvahelise koostöö tugevdamise kohta (6), õigusriigi edendamise kohta riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil (7) ning naiste, desarmeerimise, massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja relvastuskontrolli kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 67. istungjärku, eriti järgmisi sellel vastu võetud resolutsioone: relvakaubanduslepingu kohta (2), ÜRO süsteemi arendamise poliitika iga nelja aasta tagant toimuva põhjaliku läbivaatamise kohta (3), usu- ja veendumusvabaduse kohta (4), demokraatliku ja õiglase rahvusvahelise korra kohta (5), inimõigustealase rahvusvahelise koostöö tugevdamise kohta (6), õigusriigi edendamise kohta riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil (7) ning naiste, desarmeerimise, massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja relvastuskontrolli kohta (8),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 3. mai 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu osalemise kohta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni töös (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 3. mai 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu osalemise kohta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni töös (9),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 31. oktoobri 2003. aasta resolutsiooni, millega võeti vastu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastane konventsioon (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 31. oktoobri 2003. aasta resolutsiooni, millega võeti vastu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastane konventsioon (10),

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni nr 1325 naiste, rahu ja julgeoleku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni nr 1325 naiste, rahu ja julgeoleku kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 5. juuli 2012. aasta resolutsiooni „Inimõiguste edendamine, kaitse ja teostamine internetis”, milles tunnistatakse, kui tähtis on inimõiguste kaitse ja teabe vaba liikumise internetis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 5. juuli 2012. aasta resolutsiooni „Inimõiguste edendamine, kaitse ja teostamine internetis”, milles tunnistatakse, kui tähtis on inimõiguste kaitse ja teabe vaba liikumise internetis,

| — | võttes arvesse oma 13. juuni 2012. aasta soovitust nõukogule ÜRO Peaassamblee 67. istungjärgu kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. juuni 2012. aasta soovitust nõukogule ÜRO Peaassamblee 67. istungjärgu kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 18. aprilli 2013. aasta soovitust nõukogule ÜRO kaitsekohustuse põhimõtte kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. aprilli 2013. aasta soovitust nõukogule ÜRO kaitsekohustuse põhimõtte kohta (12),

| — | võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi kui ülemaailmse osaleja ja tema rolli kohta mitmepoolsetes organisatsioonides (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi kui ülemaailmse osaleja ja tema rolli kohta mitmepoolsetes organisatsioonides (13),

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni demokratiseerimist toetava ELi välispoliitika kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni demokratiseerimist toetava ELi välispoliitika kohta (14),

| — | võttes arvesse oma 7. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ÜRO inimõiguste nõukogu 22. istungjärgu kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ÜRO inimõiguste nõukogu 22. istungjärgu kohta (15),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 66. istungjärgul osalenud väliskomisjoni ja inimõiguste allkomisjoni ühisdelegatsiooni raportit (28.–29. oktoober 2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 66. istungjärgul osalenud väliskomisjoni ja inimõiguste allkomisjoni ühisdelegatsiooni raportit (28.–29. oktoober 2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 121 lõiget 3 ja artiklit 97, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 121 lõiget 3 ja artiklit 97,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning arengukomisjoni arvamust (A7-0202/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning arengukomisjoni arvamust (A7-0202/2013),

| A. | arvestades, et kasvav üleilmastumine ning linnade ja ühiskondade vastastikune seotus nõuavad üha rohkem ühiseid eeskirju ja otsustusmehhanisme ning annavad nendeks üha rohkem võimalusi, et ühiselt tegeleda üleskerkivate üleilmsete probleemidega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kasvav üleilmastumine ning linnade ja ühiskondade vastastikune seotus nõuavad üha rohkem ühiseid eeskirju ja otsustusmehhanisme ning annavad nendeks üha rohkem võimalusi, et ühiselt tegeleda üleskerkivate üleilmsete probleemidega;

| B. | arvestades, et üleilmse poliitikakujundamise killustumine ühes rahvusvaheliste ja riikidevaheliste foorumite levikuga tekitab uusi keerulisi probleeme rahvusvahelistes suhetes; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et üleilmse poliitikakujundamise killustumine ühes rahvusvaheliste ja riikidevaheliste foorumite levikuga tekitab uusi keerulisi probleeme rahvusvahelistes suhetes;

| C. | arvestades, et EL tunnistab tulemuslikku mitmepoolsust, milles ÜRO süsteemil on keskne koht; arvestades, et ÜRO on üleilmse juhtimise keskmes; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL tunnistab tulemuslikku mitmepoolsust, milles ÜRO süsteemil on keskne koht; arvestades, et ÜRO on üleilmse juhtimise keskmes;

| D. | arvestades, et ELi ja ÜRO kindel ja stabiilne partnerlus pakub tuge ja aitab kaasa ÜRO tööle kõigi kolme samba – rahu ja julgeolek, inimõigused ning areng – raames, ning arvestades, et EL peab seetõttu vastutama ülesande eest kavandada üleilmsete probleemide ühiseid lahendamisviise; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi ja ÜRO kindel ja stabiilne partnerlus pakub tuge ja aitab kaasa ÜRO tööle kõigi kolme samba – rahu ja julgeolek, inimõigused ning areng – raames, ning arvestades, et EL peab seetõttu vastutama ülesande eest kavandada üleilmsete probleemide ühiseid lahendamisviise;

| E. | arvestades, et inimõiguste universaalsuse ja jagamatuse austamine ja kaitsmine on ELi rahvusvahelise tegevuse alustoed; arvestades, et demokraatia ja õigusriik on kestva rahu alused, mis aitavad tagada inimõiguste ja põhivabaduste kaitse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et inimõiguste universaalsuse ja jagamatuse austamine ja kaitsmine on ELi rahvusvahelise tegevuse alustoed; arvestades, et demokraatia ja õigusriik on kestva rahu alused, mis aitavad tagada inimõiguste ja põhivabaduste kaitse;

| 1. | esitab nõukogule järgmised soovitused: |
| --- | --- |

1.

esitab nõukogule järgmised soovitused:

EL kui üleilmne osaleja

| a) | tagada ELi kui üleilmse osaleja pidev ühtsus ja nähtavus ÜROs; tugevdada ELi võimet tegutseda üleilmsel areenil koordineeritult, kiiresti ja terviklikult ning reageerida järjekindlalt ja õigeaegselt; tagada ÜRO Peaassamblee 3. mai 2011. aasta resolutsiooni (ELi osalemise kohta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni töös) täielik rakendamine; |
| --- | --- |

a)

tagada ELi kui üleilmse osaleja pidev ühtsus ja nähtavus ÜROs; tugevdada ELi võimet tegutseda üleilmsel areenil koordineeritult, kiiresti ja terviklikult ning reageerida järjekindlalt ja õigeaegselt; tagada ÜRO Peaassamblee 3. mai 2011. aasta resolutsiooni (ELi osalemise kohta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni töös) täielik rakendamine;

| b) | edendada tulemuslikku mitmepoolsust – suurendada ÜRO representatiivsust, läbipaistvust, vastutust, tõhusust ja tulemuslikkust, et parandada tema tegevuse mõjusust kohapeal; tuletada meelde vajadust saavutada uus institutsionaalne tasakaal G20 esilekerkiva rolli, ÜRO ja selle agentuuride ning rahvusvaheliste finantseerimisasutuste vahel; |
| --- | --- |

b)

edendada tulemuslikku mitmepoolsust – suurendada ÜRO representatiivsust, läbipaistvust, vastutust, tõhusust ja tulemuslikkust, et parandada tema tegevuse mõjusust kohapeal; tuletada meelde vajadust saavutada uus institutsionaalne tasakaal G20 esilekerkiva rolli, ÜRO ja selle agentuuride ning rahvusvaheliste finantseerimisasutuste vahel;

| c) | tihendada koostööd strateegiliste ning muude kahe- ja mitmepoolsete partneritega, et leida paremaid lahendusi probleemidele ning teha igal võimalikul juhul ühiseid jõupingutusi, et saavutada paremaid tulemusi; |
| --- | --- |

c)

tihendada koostööd strateegiliste ning muude kahe- ja mitmepoolsete partneritega, et leida paremaid lahendusi probleemidele ning teha igal võimalikul juhul ühiseid jõupingutusi, et saavutada paremaid tulemusi;

EL ja ülemaailmne juhtimine

| d) | edendada koostööd partneritega, et muuta ÜRO 21. sajandil tulemuslikumaks ja ühtsemaks organisatsiooniks; |
| --- | --- |

d)

edendada koostööd partneritega, et muuta ÜRO 21. sajandil tulemuslikumaks ja ühtsemaks organisatsiooniks;

| e) | edendada ÜRO Julgeolekunõukogu ulatuslikku ja konsensuslikku reformimist; esitada konkreetne ettepanek selle kohta, kuidas saavutada ELi pikaajaline keskne eesmärk saada ELi ühine liikmekoht ÜRO laiendatud Julgeolekunõukogus; võtta meetmeid, et töötada sel eesmärgil välja ELi liikmesriikide ühine seisukoht; jätkuvalt suurendada ÜRO Julgeolekunõukogusse kuuluvate ELi liikmesriikide poliitika ja seisukohtade läbipaistvust ning koordineeritust; tagada, et need liikmesriigid, kellel on ÜRO Julgeolekunõukogus alaline koht, edendaksid liidu vaateid ja seisukohti kui vahendit, kuidas EL saaks ÜRO Julgeolekunõukogus koordineeritult käituda; |
| --- | --- |

e)

edendada ÜRO Julgeolekunõukogu ulatuslikku ja konsensuslikku reformimist; esitada konkreetne ettepanek selle kohta, kuidas saavutada ELi pikaajaline keskne eesmärk saada ELi ühine liikmekoht ÜRO laiendatud Julgeolekunõukogus; võtta meetmeid, et töötada sel eesmärgil välja ELi liikmesriikide ühine seisukoht; jätkuvalt suurendada ÜRO Julgeolekunõukogusse kuuluvate ELi liikmesriikide poliitika ja seisukohtade läbipaistvust ning koordineeritust; tagada, et need liikmesriigid, kellel on ÜRO Julgeolekunõukogus alaline koht, edendaksid liidu vaateid ja seisukohti kui vahendit, kuidas EL saaks ÜRO Julgeolekunõukogus koordineeritult käituda;

| f) | jätkata kooskõlastatud jõupingutusi ÜRO Peaassamblee tähtsuse ja mõjuvõimu ning toimimise tulemuslikkuse ja tõhususe suurendamiseks, sealhulgas tema töömeetodite täiustamise kaudu; |
| --- | --- |

f)

jätkata kooskõlastatud jõupingutusi ÜRO Peaassamblee tähtsuse ja mõjuvõimu ning toimimise tulemuslikkuse ja tõhususe suurendamiseks, sealhulgas tema töömeetodite täiustamise kaudu;

| g) | edendada muude sidusrühmade (kodanikuühiskonna esindajad, akadeemilised ringkonnad) institutsionaalset osalust ÜRO Peaassamblee töös; tugevdada ÜRO süsteemi, laiendades ja süvendades tsiviilvaldkonna alaseid ühiseid teadmisi; |
| --- | --- |

g)

edendada muude sidusrühmade (kodanikuühiskonna esindajad, akadeemilised ringkonnad) institutsionaalset osalust ÜRO Peaassamblee töös; tugevdada ÜRO süsteemi, laiendades ja süvendades tsiviilvaldkonna alaseid ühiseid teadmisi;

| h) | edendada äripartnerite riiklikus jurisdiktsioonis registreeritud või finantsturgudel noteeritud riikidevaheliste äriühingute maksetehingute kohustusliku riigipõhise avalikustamise rakendamist, eelkõige pangandus- ja kaevandussektoris; |
| --- | --- |

h)

edendada äripartnerite riiklikus jurisdiktsioonis registreeritud või finantsturgudel noteeritud riikidevaheliste äriühingute maksetehingute kohustusliku riigipõhise avalikustamise rakendamist, eelkõige pangandus- ja kaevandussektoris;

Rahu ja julgeolek

| i) | edendada rahu kindlustamise perspektiivi rahuvalveoperatsioonides ning koordineerida tõhusamalt rahuvalveoperatsioonide, riikides paiknevate ÜRO töörühmade ja arengupoliitikas osalejate tegevust; |
| --- | --- |

i)

edendada rahu kindlustamise perspektiivi rahuvalveoperatsioonides ning koordineerida tõhusamalt rahuvalveoperatsioonide, riikides paiknevate ÜRO töörühmade ja arengupoliitikas osalejate tegevust;

| j) | teha koostööd, et tugevdada piirkondlike organisatsioonide osa ja suutlikkust rahuvalves, konfliktide ärahoidmisel, tsiviil- ja sõjalises kriisiohjes ning konfliktide lahendamisel; edendada ühiseid hindamismissioone ning tugevdada koostööd ELi ja selle partnerite (sealhulgas Aafrika Liit ja allpiirkondlikud organisatsioonid, NATO, OSCE, ASEAN, Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühendus, Araabia Liiga jne) vahel konfliktide ärahoidmise nimel ja nn konfliktijärgsetes riikides; |
| --- | --- |

j)

teha koostööd, et tugevdada piirkondlike organisatsioonide osa ja suutlikkust rahuvalves, konfliktide ärahoidmisel, tsiviil- ja sõjalises kriisiohjes ning konfliktide lahendamisel; edendada ühiseid hindamismissioone ning tugevdada koostööd ELi ja selle partnerite (sealhulgas Aafrika Liit ja allpiirkondlikud organisatsioonid, NATO, OSCE, ASEAN, Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühendus, Araabia Liiga jne) vahel konfliktide ärahoidmise nimel ja nn konfliktijärgsetes riikides;

| k) | toetada ÜROd vastava taotluse korral rahutagamismissioonidel ELi lahinguüksustega ja tagada liikmesriikide täielik koostöö üksuste kasutamisel ÜRO Julgeolekunõukogu või ÜRO Peaassamblee poolt heakskiidetud missioonidel; |
| --- | --- |

k)

toetada ÜROd vastava taotluse korral rahutagamismissioonidel ELi lahinguüksustega ja tagada liikmesriikide täielik koostöö üksuste kasutamisel ÜRO Julgeolekunõukogu või ÜRO Peaassamblee poolt heakskiidetud missioonidel;

| l) | tagada, et rahutagamismissioonide volitused kajastaksid vajadust toetada valimisprotsesse, sh valimiste vaatlusmissioone; |
| --- | --- |

l)

tagada, et rahutagamismissioonide volitused kajastaksid vajadust toetada valimisprotsesse, sh valimiste vaatlusmissioone;

| m) | töötada selle nimel, et rahvusvahelise õiguse uue normina kehtestataks kaitsekohustuse põhimõte kohaldamisala piires, milles ÜRO liikmesriigid leppisid kokku 2005. aastal toimunud maailma tippkohtumisel; |
| --- | --- |

m)

töötada selle nimel, et rahvusvahelise õiguse uue normina kehtestataks kaitsekohustuse põhimõte kohaldamisala piires, milles ÜRO liikmesriigid leppisid kokku 2005. aastal toimunud maailma tippkohtumisel;

| n) | tagada, et kaitsekohustuse põhimõtte võimalik edasine arendamine ja kohaldamine oleks täielikult kooskõlas ja vastavuses rahvusvahelise humanitaarõigusega ning töötada samal ajal selles suunas, et see oleks universaalne ennetava diplomaatia vahend ja inimarengu edasiviiv jõud; |
| --- | --- |

n)

tagada, et kaitsekohustuse põhimõtte võimalik edasine arendamine ja kohaldamine oleks täielikult kooskõlas ja vastavuses rahvusvahelise humanitaarõigusega ning töötada samal ajal selles suunas, et see oleks universaalne ennetava diplomaatia vahend ja inimarengu edasiviiv jõud;

| o) | võtta järelmeetmeid ettepanekute kohta, mille parlament esitas oma soovituses nõukogule ÜRO kaitsekohustuse põhimõtte kohta (16), ning teha partneritega koostööd tagamaks, et kaitsekohustuse põhimõtte rakendamisel keskendutakse konfliktide ärahoidmisele, kaitsele ja konfliktijärgsele ülesehitustööle olukordades, kus muret tekitavad genotsiid, etniline puhastus, sõjakuriteod või inimsusevastased kuriteod, kuid seda ei kasutata kunagi ettekäändena edendada erilisi või riiklike huve või rahvusvaheliste koalitsioonide geostrateegilistel või majanduslikel kaalutlustel põhinevaid huve eesmärgiga muuta riigikorda; aidata riikidel arendada selleks vajalikku suutlikkust; |
| --- | --- |

o)

võtta järelmeetmeid ettepanekute kohta, mille parlament esitas oma soovituses nõukogule ÜRO kaitsekohustuse põhimõtte kohta (16), ning teha partneritega koostööd tagamaks, et kaitsekohustuse põhimõtte rakendamisel keskendutakse konfliktide ärahoidmisele, kaitsele ja konfliktijärgsele ülesehitustööle olukordades, kus muret tekitavad genotsiid, etniline puhastus, sõjakuriteod või inimsusevastased kuriteod, kuid seda ei kasutata kunagi ettekäändena edendada erilisi või riiklike huve või rahvusvaheliste koalitsioonide geostrateegilistel või majanduslikel kaalutlustel põhinevaid huve eesmärgiga muuta riigikorda; aidata riikidel arendada selleks vajalikku suutlikkust;

| p) | töötada välja kriteeriumid, mida tuleb järgida kaitsekohustuse põhimõtte rakendamisel, eriti kolmanda samba puhul, kaasa arvatud sõjalised sekkumised, sealhulgas proportsionaalsus, poliitiliste eesmärkide selgus enne nende rakendamist ja üksikasjalike mõjuhindamiste kasutamine; |
| --- | --- |

p)

töötada välja kriteeriumid, mida tuleb järgida kaitsekohustuse põhimõtte rakendamisel, eriti kolmanda samba puhul, kaasa arvatud sõjalised sekkumised, sealhulgas proportsionaalsus, poliitiliste eesmärkide selgus enne nende rakendamist ja üksikasjalike mõjuhindamiste kasutamine;

| q) | tugevdada ELi tähtsust globaalse poliitilise jõuna ja tegutseda aktiivselt ennetavas diplomaatias; |
| --- | --- |

q)

tugevdada ELi tähtsust globaalse poliitilise jõuna ja tegutseda aktiivselt ennetavas diplomaatias;

| r) | nõuda, et relvakonfliktide kõik otsesed või kaudsed riiklikud või mitteriiklikud osapooled täidaksid täielikult oma rahvusvahelise õiguse järgseid kohustusi, sh tagaksid nn humanitaarruumi ja humanitaarabi takistusteta kättesaadavuse abivajajatele, keskendudes eelkõige tsiviilisikute kaitsele, ning toetaksid kõigi konfliktide rahumeelset ja diplomaatilist lahendamist; |
| --- | --- |

r)

nõuda, et relvakonfliktide kõik otsesed või kaudsed riiklikud või mitteriiklikud osapooled täidaksid täielikult oma rahvusvahelise õiguse järgseid kohustusi, sh tagaksid nn humanitaarruumi ja humanitaarabi takistusteta kättesaadavuse abivajajatele, keskendudes eelkõige tsiviilisikute kaitsele, ning toetaksid kõigi konfliktide rahumeelset ja diplomaatilist lahendamist;

| s) | toetada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone nr 1325 (2008) ja 1820 (2008) naiste, rahu ja julgeoleku kohta; rõhutada naiste osalust rahuprotsessides ning see tagada; tunnistada vajadust süvalaiendada soolist aspekti konfliktide ärahoidmisel, rahuvalveoperatsioonides, humanitaarabi andmisel ning konfliktijärgsel ülesehitamisel; |
| --- | --- |

s)

toetada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone nr 1325 (2008) ja 1820 (2008) naiste, rahu ja julgeoleku kohta; rõhutada naiste osalust rahuprotsessides ning see tagada; tunnistada vajadust süvalaiendada soolist aspekti konfliktide ärahoidmisel, rahuvalveoperatsioonides, humanitaarabi andmisel ning konfliktijärgsel ülesehitamisel;

| t) | teha ÜROga koostööd, et leida lahendus ülemaailmset julgeolekut ähvardavatele ohtudele, nagu tuumarelva levik, organiseeritud kuritegevus ja terrorism; tõhustada jõupingutusi, et viia lõpule läbirääkimised rahvusvahelist terrorismi käsitleva laiahaardelise konventsiooni üle; |
| --- | --- |

t)

teha ÜROga koostööd, et leida lahendus ülemaailmset julgeolekut ähvardavatele ohtudele, nagu tuumarelva levik, organiseeritud kuritegevus ja terrorism; tõhustada jõupingutusi, et viia lõpule läbirääkimised rahvusvahelist terrorismi käsitleva laiahaardelise konventsiooni üle;

| u) | teha koostööd mitme- ja kahepoolsete partneritega, et avaldada jõulisemat ja mõjusamat survet inimõiguste rikkumise ja vägivallatsemise viivitamatuks lõpetamiseks Süürias; uurida koos partneritega, eriti USA, Türgi ja Araabia Riikide Liigaga, kõiki võimalusi kaitsekohustuse põhimõtte rakendamiseks, et abistada Süüria rahvast ja peatada verevalamine; avaldada Süüria valitsusele ja kõikidele kriisiosalistele survet, et nad järgiksid täielikult rahvusvahelist humanitaarõigust, võimaldaksid anda kiiresti piiriülest humanitaarabi ja osutada põhilisi avalikke teenuseid ning tagaksid humanitaarabiorganisatsioonidele täieliku juurdepääsu; kutsuda rahvusvahelisi partnereid üles täitma oma finantskohustusi seoses Süüria pagulastele abi andmisega, et võimaldada ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametil ja muudel organisatsioonidel vajalikku abi anda; otsida koos partneritega viise, kuidas vähendada Süüria kriisi mõju Süüria naaberriikidele; |
| --- | --- |

u)

teha koostööd mitme- ja kahepoolsete partneritega, et avaldada jõulisemat ja mõjusamat survet inimõiguste rikkumise ja vägivallatsemise viivitamatuks lõpetamiseks Süürias; uurida koos partneritega, eriti USA, Türgi ja Araabia Riikide Liigaga, kõiki võimalusi kaitsekohustuse põhimõtte rakendamiseks, et abistada Süüria rahvast ja peatada verevalamine; avaldada Süüria valitsusele ja kõikidele kriisiosalistele survet, et nad järgiksid täielikult rahvusvahelist humanitaarõigust, võimaldaksid anda kiiresti piiriülest humanitaarabi ja osutada põhilisi avalikke teenuseid ning tagaksid humanitaarabiorganisatsioonidele täieliku juurdepääsu; kutsuda rahvusvahelisi partnereid üles täitma oma finantskohustusi seoses Süüria pagulastele abi andmisega, et võimaldada ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametil ja muudel organisatsioonidel vajalikku abi anda; otsida koos partneritega viise, kuidas vähendada Süüria kriisi mõju Süüria naaberriikidele;

| v) | edendada vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu sellekohastele resolutsioonidele piirkonna ja rahvusvahelise üldsuse pingutusi Mali konfliktile poliitilise lahenduse leidmisel ja üleminekuinstitutsioonide tugevdamisel demokraatiale üleminekul, edendades – ka vahendamise kaudu – kaasavat rahvuslikku arutelu ja lepitamist ning vabade, õiglaste ja läbipaistvate valimiste korraldamist; toetada ka Mali territoriaalse terviklikkuse ja riigi elanikkonna julgeoleku saavutamiseks tehtavaid algatusi; rõhutada, kui oluline on säilitada stabiilsus Saheli piirkonnas ja vältida negatiivset mõju Mali naaberriikide stabiilsusele; aktiivselt koordineerida oma tegevust piirkondlike ja rahvusvaheliste partneritega, sealhulgas Aafrika Liidu ja Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendusega (ECOWAS); toetada ÜRO juhtimisel läbiviidavat rahuvalvemissiooni ning julgustada ELi liikmesriike osalema selles ja sõjalise koolituse andmises Mali relvajõududele missiooni EUTM Mali raames; jätkata abi andmist missioonile MISMA (Mission Internationale de Soutien au Mali); |
| --- | --- |

v)

edendada vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu sellekohastele resolutsioonidele piirkonna ja rahvusvahelise üldsuse pingutusi Mali konfliktile poliitilise lahenduse leidmisel ja üleminekuinstitutsioonide tugevdamisel demokraatiale üleminekul, edendades – ka vahendamise kaudu – kaasavat rahvuslikku arutelu ja lepitamist ning vabade, õiglaste ja läbipaistvate valimiste korraldamist; toetada ka Mali territoriaalse terviklikkuse ja riigi elanikkonna julgeoleku saavutamiseks tehtavaid algatusi; rõhutada, kui oluline on säilitada stabiilsus Saheli piirkonnas ja vältida negatiivset mõju Mali naaberriikide stabiilsusele; aktiivselt koordineerida oma tegevust piirkondlike ja rahvusvaheliste partneritega, sealhulgas Aafrika Liidu ja Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendusega (ECOWAS); toetada ÜRO juhtimisel läbiviidavat rahuvalvemissiooni ning julgustada ELi liikmesriike osalema selles ja sõjalise koolituse andmises Mali relvajõududele missiooni EUTM Mali raames; jätkata abi andmist missioonile MISMA (Mission Internationale de Soutien au Mali);

| w) | kiita heaks relvakaubandusleping, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 2. aprillil 2013 ja mida kohaldatakse paljudele relvaliikidele, sh laskemoonale; edendada aktiivselt relvakaubanduslepingu kiiret allkirjastamist ja ratifitseerimist ning mõjusat ja üleilmset rakendamist kõigi ÜRO liikmesriikide poolt, sh maailma peamiste relvi tootvate riikide poolt; võtta juhtpositsioon pingutuste tegemisel, mille eesmärk on kehtestada kõrgeimad ühised standardid – kaasa arvatud inimõiguste olukorra kohta vastuvõtvates riikides – rahvusvahelise relvakaubanduse reguleerimiseks ja ebaseadusliku relvadega kauplemise vastu võitlemiseks, et ennetada konflikte, vähendada inimeste kannatusi ja korruptsiooni ning aidata tagada rahu ja rahvusvahelist julgeolekut; |
| --- | --- |

w)

kiita heaks relvakaubandusleping, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 2. aprillil 2013 ja mida kohaldatakse paljudele relvaliikidele, sh laskemoonale; edendada aktiivselt relvakaubanduslepingu kiiret allkirjastamist ja ratifitseerimist ning mõjusat ja üleilmset rakendamist kõigi ÜRO liikmesriikide poolt, sh maailma peamiste relvi tootvate riikide poolt; võtta juhtpositsioon pingutuste tegemisel, mille eesmärk on kehtestada kõrgeimad ühised standardid – kaasa arvatud inimõiguste olukorra kohta vastuvõtvates riikides – rahvusvahelise relvakaubanduse reguleerimiseks ja ebaseadusliku relvadega kauplemise vastu võitlemiseks, et ennetada konflikte, vähendada inimeste kannatusi ja korruptsiooni ning aidata tagada rahu ja rahvusvahelist julgeolekut;

| x) | suurendada jõupingutusi seoses mitmepoolsete tuumarelvade vähendamise kohustustega; |
| --- | --- |

x)

suurendada jõupingutusi seoses mitmepoolsete tuumarelvade vähendamise kohustustega;

Inimõigused, demokraatia ja õigusriik

| y) | tugevdada rahvusvahelisi jõupingutusi, mille eesmärk on tagada, et kõiki ÜRO konventsioonides kokku lepitud inimõigusi peetaks universaalseteks, jagamatuteks, üksteisest sõltuvateks ja omavahel seotuks ning et neid järgitaks; väljendada vastuseisu humanitaarõiguse õõnestamise püüetele terrorismivastases võitluses; võtta kõikides ÜRO töövaldkondades rohkem arvesse inimõigusi ja põhivabadusi, sh digitaalseid vabadusi; |
| --- | --- |

y)

tugevdada rahvusvahelisi jõupingutusi, mille eesmärk on tagada, et kõiki ÜRO konventsioonides kokku lepitud inimõigusi peetaks universaalseteks, jagamatuteks, üksteisest sõltuvateks ja omavahel seotuks ning et neid järgitaks; väljendada vastuseisu humanitaarõiguse õõnestamise püüetele terrorismivastases võitluses; võtta kõikides ÜRO töövaldkondades rohkem arvesse inimõigusi ja põhivabadusi, sh digitaalseid vabadusi;

| z) | püüda tugevdada üldise korrapärase läbivaatamise protsessi, esitades ÜRO liikmesriikidega peetavatesse kahe- ja mitmepoolsetesse dialoogidesse, eelkõige inimõigustealastesse dialoogidesse omapoolseid soovitusi; hõlbustada tingimusi nii, et valitsusvälised organisatsioonid saaksid osaleda üldise korrapärase läbivaatamise protsessi eri etappides; |
| --- | --- |

z)

püüda tugevdada üldise korrapärase läbivaatamise protsessi, esitades ÜRO liikmesriikidega peetavatesse kahe- ja mitmepoolsetesse dialoogidesse, eelkõige inimõigustealastesse dialoogidesse omapoolseid soovitusi; hõlbustada tingimusi nii, et valitsusvälised organisatsioonid saaksid osaleda üldise korrapärase läbivaatamise protsessi eri etappides;

| aa) | võidelda sallimatuse, negatiivsete stereotüüpide loomise, häbimärgistamise, diskrimineerimise ja vägivalla õhutamise vastu; väljendada sügavat muret, et maailma eri osades suureneb vägivalla kasutamine usu- ja muude ühenduste liikmete vastu; |
| --- | --- |

aa)

võidelda sallimatuse, negatiivsete stereotüüpide loomise, häbimärgistamise, diskrimineerimise ja vägivalla õhutamise vastu; väljendada sügavat muret, et maailma eri osades suureneb vägivalla kasutamine usu- ja muude ühenduste liikmete vastu;

| ab) | tegeleda ajakirjandus- ja meediavabaduse piiramise probleemiga kogu maailmas; võidelda ajakirjanike ja blogipidajate vastase vägivallaga; kaitsta ja edendada sõnavabandust nii internetis kui ka väljaspool seda; |
| --- | --- |

ab)

tegeleda ajakirjandus- ja meediavabaduse piiramise probleemiga kogu maailmas; võidelda ajakirjanike ja blogipidajate vastase vägivallaga; kaitsta ja edendada sõnavabandust nii internetis kui ka väljaspool seda;

| ac) | edendada Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi üldist tunnustamist ja töötada Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tööalase suutlikkuse tugevdamise nimel, et vähendada karistamatust inimsusevastaste kuritegude eest; |
| --- | --- |

ac)

edendada Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi üldist tunnustamist ja töötada Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tööalase suutlikkuse tugevdamise nimel, et vähendada karistamatust inimsusevastaste kuritegude eest;

| ad) | edendada õigusriigi põhimõttel rajaneva rahvusvahelise korra omaksvõtmist, sest see on oluline riikide rahumeelse kooseksisteerimise, vastupidavamate riikide ülesehitamise ja kestvama rahu huvides; tuletada sellega seoses meelde, et demokraatia toetamine ja õigusriigi põhimõtte järgimine on omavahel seotud ning seetõttu tuleks neid edendada ELi välispoliitika ühe eesmärgina; |
| --- | --- |

ad)

edendada õigusriigi põhimõttel rajaneva rahvusvahelise korra omaksvõtmist, sest see on oluline riikide rahumeelse kooseksisteerimise, vastupidavamate riikide ülesehitamise ja kestvama rahu huvides; tuletada sellega seoses meelde, et demokraatia toetamine ja õigusriigi põhimõtte järgimine on omavahel seotud ning seetõttu tuleks neid edendada ELi välispoliitika ühe eesmärgina;

| ae) | suurendada toetust nendele riikidele, kes taotlevad seda rahvusvaheliste kohustuste täitmiseks oma riigis, andes neile selleks tõhusat tehnilist abi ja abistades neid institutsioonide ja suutlikkuse arendamisel; |
| --- | --- |

ae)

suurendada toetust nendele riikidele, kes taotlevad seda rahvusvaheliste kohustuste täitmiseks oma riigis, andes neile selleks tõhusat tehnilist abi ja abistades neid institutsioonide ja suutlikkuse arendamisel;

| af) | järgida soovitusi, mis sisalduvad 2012. aasta septembris toimunud kõrgetasemelisel õigusriigi teemalisel kohtumisel vastuvõetud poliitilises deklaratsioonis; toetada õigusriigi küsimustega tegeleva üleilmse teabekeskuse loomist; täielikult toetada õigusriigi koordineerimis- ja ressursirühma osa üldises koordineerimises ja seostamises, samuti mitmesuguste teenistuste (ÜRO poliitikaosakond, ÜRO Arenguprogramm jt) vahelise killustumise vältimiseks; |
| --- | --- |

af)

järgida soovitusi, mis sisalduvad 2012. aasta septembris toimunud kõrgetasemelisel õigusriigi teemalisel kohtumisel vastuvõetud poliitilises deklaratsioonis; toetada õigusriigi küsimustega tegeleva üleilmse teabekeskuse loomist; täielikult toetada õigusriigi koordineerimis- ja ressursirühma osa üldises koordineerimises ja seostamises, samuti mitmesuguste teenistuste (ÜRO poliitikaosakond, ÜRO Arenguprogramm jt) vahelise killustumise vältimiseks;

| ag) | tuletada meelde, et korruptsioon kujutab endast inimõiguste rikkumist ning Euroopa Liidul on ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni allkirjastamise küsimuses ainupädevus; paluda, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esitaks ELi korruptsioonivastase võitluse tegevuskava, eesmärgiga jälgida tulemuslikult konventsiooni soovituste täitmist (näiteks seoses liikmesriikide kohustusega avaldada ja levitada korruptsiooni käsitlevat teavet); luua sellealastest rikkumistest teadaandmiseks teabekanalid ning töötada välja tunnistajate kaitse õigusraamistik ja mehhanismid, mis tagaksid kodanikuühiskonna osaluse; |
| --- | --- |

ag)

tuletada meelde, et korruptsioon kujutab endast inimõiguste rikkumist ning Euroopa Liidul on ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni allkirjastamise küsimuses ainupädevus; paluda, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esitaks ELi korruptsioonivastase võitluse tegevuskava, eesmärgiga jälgida tulemuslikult konventsiooni soovituste täitmist (näiteks seoses liikmesriikide kohustusega avaldada ja levitada korruptsiooni käsitlevat teavet); luua sellealastest rikkumistest teadaandmiseks teabekanalid ning töötada välja tunnistajate kaitse õigusraamistik ja mehhanismid, mis tagaksid kodanikuühiskonna osaluse;

Säästev areng

| ah) | aidata kaasa poliitikavaldkondade arengusidususe ja vaesuse vastu võitlemise vallas tehtavate sihikindlate jõupingutuste tõhustamisele ning arenguabi tulemuslikkuse parandamisele, sest need on peamised küsimused, mis on vaja aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks lahendada; |
| --- | --- |

ah)

aidata kaasa poliitikavaldkondade arengusidususe ja vaesuse vastu võitlemise vallas tehtavate sihikindlate jõupingutuste tõhustamisele ning arenguabi tulemuslikkuse parandamisele, sest need on peamised küsimused, mis on vaja aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks lahendada;

| ai) | kaasata arengustrateegiatesse katastroofiohu vähendamise hindamine ja ohjamine, et kaitsta inimelusid ja elanikkonna elatusvahendeid; |
| --- | --- |

ai)

kaasata arengustrateegiatesse katastroofiohu vähendamise hindamine ja ohjamine, et kaitsta inimelusid ja elanikkonna elatusvahendeid;

| aj) | parandada hädaabi, taastamise, katastroofiohu vähendamise ja arengukoostöö vahelist seotust ning edendada humanitaarabi osutajate ja arengupoliitikas osalejate tegevuse kooskõlastatust, et tagada abi järjepidevus ja suurendada vastupanuvõimet – vajaduse selle järele on välja toonud korduvad toidukriisid Saheli ja Aafrika Sarve piirkonnas; |
| --- | --- |

aj)

parandada hädaabi, taastamise, katastroofiohu vähendamise ja arengukoostöö vahelist seotust ning edendada humanitaarabi osutajate ja arengupoliitikas osalejate tegevuse kooskõlastatust, et tagada abi järjepidevus ja suurendada vastupanuvõimet – vajaduse selle järele on välja toonud korduvad toidukriisid Saheli ja Aafrika Sarve piirkonnas;

| ak) | teha pingutusi ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsi (Rio+20) tulemuste rakendamiseks, edendades muu hulgas säästvat arengut kui üleilmse pikaajalise arengu juhtpõhimõtet; hoolimata finants- ja majanduskriisi mõjust ELi 27 liikmesriigile, täita ELi ja selle liikmesriikide rahvusvaheline kohustus eraldada sihtotstarbeliselt arenguabile 0,7 % SKPst; |
| --- | --- |

ak)

teha pingutusi ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsi (Rio+20) tulemuste rakendamiseks, edendades muu hulgas säästvat arengut kui üleilmse pikaajalise arengu juhtpõhimõtet; hoolimata finants- ja majanduskriisi mõjust ELi 27 liikmesriigile, täita ELi ja selle liikmesriikide rahvusvaheline kohustus eraldada sihtotstarbeliselt arenguabile 0,7 % SKPst;

| al) | teha koostööd säästva arengu kõrgetasemelise poliitilise foorumi kava tegelikuks rakendamiseks, et koordineerida käimasolevat kehtestatud eesmärkide täitmise järelevalvet ja hindamist; |
| --- | --- |

al)

teha koostööd säästva arengu kõrgetasemelise poliitilise foorumi kava tegelikuks rakendamiseks, et koordineerida käimasolevat kehtestatud eesmärkide täitmise järelevalvet ja hindamist;

| am) | edendada üldist juurdepääsu veele ning taskukohaseid ja säästvaid energiateenuseid, sest need on vaesuse kaotamise ja kaasava majanduskasvu peamised tõukejõud; |
| --- | --- |

am)

edendada üldist juurdepääsu veele ning taskukohaseid ja säästvaid energiateenuseid, sest need on vaesuse kaotamise ja kaasava majanduskasvu peamised tõukejõud;

| an) | teha järjekindlalt ja kooskõlastatult pingutusi aastatuhande arengueesmärkide 2015. aasta järgse kava täitmiseks; läbi rääkida ühtsed säästva arengu eesmärgid, millel oleks üleilmne ulatus ning mis oleksid tegevusele orienteeritud, mõõdetavad, tähtajalised ja lihtsalt selgitatavad; püüda seada eesmärke, mis ühendaksid säästvuse, õigluse ja juhtimise; |
| --- | --- |

an)

teha järjekindlalt ja kooskõlastatult pingutusi aastatuhande arengueesmärkide 2015. aasta järgse kava täitmiseks; läbi rääkida ühtsed säästva arengu eesmärgid, millel oleks üleilmne ulatus ning mis oleksid tegevusele orienteeritud, mõõdetavad, tähtajalised ja lihtsalt selgitatavad; püüda seada eesmärke, mis ühendaksid säästvuse, õigluse ja juhtimise;

| ao) | toetada ÜRO Peaassamblee presidendi algatust tutvustada kodanikuühiskonnale 2015. aasta järgse perioodi arengukava, korraldades 2013. aastal ÜRO Peaassamblee 68. istungjärgu ajal aastatuhande arengueesmärkide täitmise teemalise ürituse, mis annaks olulise võimaluse konsulteerimiseks kodanikuühiskonnaga, kuna see aitaks näidata säästva arengu eesmärke ja 2015. aasta järgse perioodi arenguprotsessi ühises raamistikus; |
| --- | --- |

ao)

toetada ÜRO Peaassamblee presidendi algatust tutvustada kodanikuühiskonnale 2015. aasta järgse perioodi arengukava, korraldades 2013. aastal ÜRO Peaassamblee 68. istungjärgu ajal aastatuhande arengueesmärkide täitmise teemalise ürituse, mis annaks olulise võimaluse konsulteerimiseks kodanikuühiskonnaga, kuna see aitaks näidata säästva arengu eesmärke ja 2015. aasta järgse perioodi arenguprotsessi ühises raamistikus;

| ap) | nõuda, et 2015. aasta järgse uue koostööraamistikuga kaasneks prognoositav ja realistlik rahastamiskava, mis on kooskõlas kokkulepitud eesmärkidega; |
| --- | --- |

ap)

nõuda, et 2015. aasta järgse uue koostööraamistikuga kaasneks prognoositav ja realistlik rahastamiskava, mis on kooskõlas kokkulepitud eesmärkidega;

Üleilmne parlamentide koostöö

| aq) | edendada valitsuste ja parlamentide koostegevust üleilmsetes küsimustes; tugevdada üleilmset juhtimist ning võimaldada üldsusel ja parlamentidel rohkem osaleda ÜRO tegevuses; |
| --- | --- |

aq)

edendada valitsuste ja parlamentide koostegevust üleilmsetes küsimustes; tugevdada üleilmset juhtimist ning võimaldada üldsusel ja parlamentidel rohkem osaleda ÜRO tegevuses;

Üldised kaalutlused

| ar) | tõhustada Euroopa Parlamendi poolt heakskiidetud soovituste järelmeetmeid, kutsudes muu hulgas Euroopa välisteenistust üles esitama Euroopa Parlamendile ÜRO Peaassamblee istungjärgu tulemuste kohta iga-aastast aruannet; |
| --- | --- |

ar)

tõhustada Euroopa Parlamendi poolt heakskiidetud soovituste järelmeetmeid, kutsudes muu hulgas Euroopa välisteenistust üles esitama Euroopa Parlamendile ÜRO Peaassamblee istungjärgu tulemuste kohta iga-aastast aruannet;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning teavitamise eesmärgil komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning teavitamise eesmärgil komisjonile.

---

(1)  Euroopa Liidu Nõukogu 9820/1/12.

(2)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/67/234.

(3)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/67/226.

(4)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/67/179.

(5)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/67/175.

(6)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/67/169.

(7)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/67/97.

(8)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/67/48.

(9)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/65/276.

(10)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/58/4.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0240.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0180.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0229.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0334.

(15)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0055.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0180.

---

Neljapäev, 13. juuni 2013

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/168 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/168

---

P7_TA(2013)0278

Euroopa välisteenistuse korralduse ja toimimise läbivaatamine 2013. aastal

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta soovitus liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning komisjoni asepresidendile, nõukogule ja komisjonile Euroopa välisteenistuse korralduse ja toimimise läbivaatamise kohta 2013. aastal (2012/2253(INI))

(2016/C 065/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 27 lõiget 3, millega nähakse ette Euroopa välisteenistuse loomine, mille ülesanne on abistada liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 27 lõiget 3, millega nähakse ette Euroopa välisteenistuse loomine, mille ülesanne on abistada liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 21 lõiget 3, milles sätestatakse, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja abistab nõukogu ja komisjoni liidu välistegevuse eri valdkondade kooskõla tagamisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 21 lõiget 3, milles sätestatakse, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja abistab nõukogu ja komisjoni liidu välistegevuse eri valdkondade kooskõla tagamisel,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 26 lõiget 2, milles sätestatakse, et nõukogu ning välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja kindlustavad liidu meetmete ühtsuse, järjekindluse ja tõhususe, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 26 lõiget 2, milles sätestatakse, et nõukogu ning välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja kindlustavad liidu meetmete ühtsuse, järjekindluse ja tõhususe,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 35 kolmandat lõiku, milles sätestatakse, et liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaaresindused aitavad rakendada liidu kodanike õigust kaitsele kolmandate riikide territooriumil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 35 kolmandat lõiku, milles sätestatakse, et liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaaresindused aitavad rakendada liidu kodanike õigust kaitsele kolmandate riikide territooriumil,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 36, milles sätestatakse, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni asepresident (edaspidi: kõrge esindaja ja komisjoni asepresident) konsulteerib regulaarselt Euroopa Parlamendiga ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika põhiaspektide ja põhivalikute suhtes ning teavitab parlamenti asjaomaste poliitikavaldkondade arengust. Ta tagab, et Euroopa Parlamendi arvamusi võetakse asjakohaselt arvesse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 36, milles sätestatakse, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni asepresident (edaspidi: kõrge esindaja ja komisjoni asepresident) konsulteerib regulaarselt Euroopa Parlamendiga ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika põhiaspektide ja põhivalikute suhtes ning teavitab parlamenti asjaomaste poliitikavaldkondade arengust. Ta tagab, et Euroopa Parlamendi arvamusi võetakse asjakohaselt arvesse,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 42, millega kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile antakse volitused teha ettepanekuid ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas, sealhulgas ettepanekuid selliste missioonide algatamise kohta, kus kasutatakse nii liikmesriikide kui ka liidu vahendeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 42, millega kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile antakse volitused teha ettepanekuid ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas, sealhulgas ettepanekuid selliste missioonide algatamise kohta, kus kasutatakse nii liikmesriikide kui ka liidu vahendeid,

| — | võttes arvesse nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsuse (millega luuakse Euroopa välisteenistus) artikli 13 lõiget 3, milles sätestatakse, et hiljemalt 2013. aasta keskpaigaks vaatab kõrge esindaja Euroopa välisteenistuse korralduse ja toimimise läbi, jälgides muu hulgas artikli 6 lõigete 6 ja 8 (töötajaskonna geograafilise tasakaalustatuse kohta) rakendamist, kusjuures läbivaatamisega kaasneb vajaduse korral asjaomaste ettepanekute esitamine otsuse muutmiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsuse (millega luuakse Euroopa välisteenistus) artikli 13 lõiget 3, milles sätestatakse, et hiljemalt 2013. aasta keskpaigaks vaatab kõrge esindaja Euroopa välisteenistuse korralduse ja toimimise läbi, jälgides muu hulgas artikli 6 lõigete 6 ja 8 (töötajaskonna geograafilise tasakaalustatuse kohta) rakendamist, kusjuures läbivaatamisega kaasneb vajaduse korral asjaomaste ettepanekute esitamine otsuse muutmiseks,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 289 ja 336, milles sätestatakse, et personaliküsimustes kohaldatakse seadusandlikku menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 289 ja 336, milles sätestatakse, et personaliküsimustes kohaldatakse seadusandlikku menetlust,

| — | võttes arvesse kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi avaldust poliitilise vastutuse kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi avaldust poliitilise vastutuse kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse 24. juulil 2012 esitatud 2012. aasta personaliaruannet, mis esitati vastavalt välisteenistuse loomist käsitleva otsuse artikli 6 lõikele 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse 24. juulil 2012 esitatud 2012. aasta personaliaruannet, mis esitati vastavalt välisteenistuse loomist käsitleva otsuse artikli 6 lõikele 9,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 97, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 97,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning arengukomisjoni, eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0147/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning arengukomisjoni, eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0147/2013),

| A. | arvestades, et Lissaboni lepingus seati eesmärgiks tagada Euroopa Liidu välistegevuse ühtsus, järjepidevus ja tõhusus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Lissaboni lepingus seati eesmärgiks tagada Euroopa Liidu välistegevuse ühtsus, järjepidevus ja tõhusus;

| B. | arvestades, et Euroopa välisteenistus on uus hübriidorgan, mis toetub ühenduse ja valitsustevahelistele allikatele ja mis on Euroopa Liidus pretsedenditu ning mille kohta ei saa seetõttu eeldada, et see oleks kahe aasta jooksul pärast selle moodustamist võimeline täies mahus toimima; arvestades seetõttu, et selle korralduse ja toimimise ülevaatus peaks põhinema õiglasel ja konstruktiivsel kriitikal; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa välisteenistus on uus hübriidorgan, mis toetub ühenduse ja valitsustevahelistele allikatele ja mis on Euroopa Liidus pretsedenditu ning mille kohta ei saa seetõttu eeldada, et see oleks kahe aasta jooksul pärast selle moodustamist võimeline täies mahus toimima; arvestades seetõttu, et selle korralduse ja toimimise ülevaatus peaks põhinema õiglasel ja konstruktiivsel kriitikal;

| C. | arvestades, et Euroopa välisteenistuse edu mõõdupuuks peaks olema see, kuivõrd on Euroopa Liit võimeline tänapäeva välispoliitiliste probleemide ja ülesannete puhul järgima terviklikku lähenemisviisi, ning see, millises ulatuses suudab EL suurema koostöö ja mastaabisäästu abil nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil nappe vahendeid tõhusamalt ära kasutada; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa välisteenistuse edu mõõdupuuks peaks olema see, kuivõrd on Euroopa Liit võimeline tänapäeva välispoliitiliste probleemide ja ülesannete puhul järgima terviklikku lähenemisviisi, ning see, millises ulatuses suudab EL suurema koostöö ja mastaabisäästu abil nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil nappe vahendeid tõhusamalt ära kasutada;

| D. | arvestades, et kõrge esindaja – komisjoni asepresidendi kolmikroll väljendab kõige käegakatsutavamal kujul seda püüet ELi välistegevuse suurema koordineerituse poole; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kõrge esindaja – komisjoni asepresidendi kolmikroll väljendab kõige käegakatsutavamal kujul seda püüet ELi välistegevuse suurema koordineerituse poole;

| E. | arvestades, et komisjoni praegune struktuur ei kajasta piisavalt kõrgele esindajale – komisjoni asepresidendile seoses ELi välistegevusega antud erilist rolli; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjoni praegune struktuur ei kajasta piisavalt kõrgele esindajale – komisjoni asepresidendile seoses ELi välistegevusega antud erilist rolli;

| F. | arvestades, et Lissaboni lepinguga kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile usaldatud mitmekordse rolli tõttu oleks vaja luua üks või mitu poliitilise asetäitja ametikohta tagamaks, et teda tema ülesannete täitmisel abistatakse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Lissaboni lepinguga kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile usaldatud mitmekordse rolli tõttu oleks vaja luua üks või mitu poliitilise asetäitja ametikohta tagamaks, et teda tema ülesannete täitmisel abistatakse;

| G. | arvestades, et ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜVJP ja ÜJKP) valdkonnas on operatiivne otsuste tegemine ja rakendamine struktuursetel ja protseduurilistel põhjustel liiga aeglane; arvestades, et seda on veel kord kinnitanud Mali kriis, millele reageerimiseks ei ole suudetud piisavalt kiiresti vastu võtta ja rakendada otsuste tegemise korda ja rahastamisotsuseid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜVJP ja ÜJKP) valdkonnas on operatiivne otsuste tegemine ja rakendamine struktuursetel ja protseduurilistel põhjustel liiga aeglane; arvestades, et seda on veel kord kinnitanud Mali kriis, millele reageerimiseks ei ole suudetud piisavalt kiiresti vastu võtta ja rakendada otsuste tegemise korda ja rahastamisotsuseid;

| H. | arvestades, et Euroopa välisteenistus peaks olema ratsionaalne, tulemustele orienteeritud ja tõhus struktuur, mis suudaks toetada poliitilist juhtkonda välissuhete, eriti ÜVJP valdkonnas ning hõlbustada otsuste tegemist nõukogus; arvestades, et seetõttu peaks Euroopa välisteenistus olema võimeline lühikese etteteatamisajaga ja koordineeritult pakkuma oskusteavet erinevatelt üksustelt, sealhulgas komisjonilt; arvestades, et praeguse Euroopa välisteenistuse ülesehituses on liiga palju juhtivaid ametikohti ja otsuste tegemisel tuleb läbida liiga palju tasandeid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa välisteenistus peaks olema ratsionaalne, tulemustele orienteeritud ja tõhus struktuur, mis suudaks toetada poliitilist juhtkonda välissuhete, eriti ÜVJP valdkonnas ning hõlbustada otsuste tegemist nõukogus; arvestades, et seetõttu peaks Euroopa välisteenistus olema võimeline lühikese etteteatamisajaga ja koordineeritult pakkuma oskusteavet erinevatelt üksustelt, sealhulgas komisjonilt; arvestades, et praeguse Euroopa välisteenistuse ülesehituses on liiga palju juhtivaid ametikohti ja otsuste tegemisel tuleb läbida liiga palju tasandeid;

| I. | arvestades, et võimalused ELi lahingugruppe kiiresti positsioonidele paigutada on alles kasutamata; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et võimalused ELi lahingugruppe kiiresti positsioonidele paigutada on alles kasutamata;

| J. | arvestades, et minevikukogemused on selgelt näidanud vajadust asutada ÜJKP missioonide läbiviimiseks alaline operatsioonide peakorter Brüsselis; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et minevikukogemused on selgelt näidanud vajadust asutada ÜJKP missioonide läbiviimiseks alaline operatsioonide peakorter Brüsselis;

| K. | arvestades, et seoses araabia revolutsioonidega on selgunud, et EL ei suuda lühikeses perspektiivis tagada ressursside, sealhulgas personali ümberjaotamist, et need vastaksid uutele poliitilistele prioriteetidele; arvestades, et ELi delegatsioonide suurus ja nende töötajate profiil peab kajastama ELi strateegilisi huve; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et seoses araabia revolutsioonidega on selgunud, et EL ei suuda lühikeses perspektiivis tagada ressursside, sealhulgas personali ümberjaotamist, et need vastaksid uutele poliitilistele prioriteetidele; arvestades, et ELi delegatsioonide suurus ja nende töötajate profiil peab kajastama ELi strateegilisi huve;

| L. | arvestades, et tuleks tugevdada Euroopa välisteenistuse rolli strateegilise orientatsiooni määratlemisel ja panuse andmisel ELi välisrahastamisvahendite rakendamisse kooskõlas ELi välispoliitika põhisuundadega; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et tuleks tugevdada Euroopa välisteenistuse rolli strateegilise orientatsiooni määratlemisel ja panuse andmisel ELi välisrahastamisvahendite rakendamisse kooskõlas ELi välispoliitika põhisuundadega;

| M. | arvestades, et tuleb taas kinnitada vajadust tagada rahvusvahelisel tasandil arenguküsimuste käsitlemisel parem koordineerimine ja hea valitsemistava, et EL saaks esineda ühtsena ja nähtavamalt; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et tuleb taas kinnitada vajadust tagada rahvusvahelisel tasandil arenguküsimuste käsitlemisel parem koordineerimine ja hea valitsemistava, et EL saaks esineda ühtsena ja nähtavamalt;

| N. | arvestades, et eriti eelarve piirangute tingimustes peaks Euroopa välisteenistus toimima suurema koostoime tekitajana mitte ainult ELi institutsioonide raamistikus, vaid ka Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et eriti eelarve piirangute tingimustes peaks Euroopa välisteenistus toimima suurema koostoime tekitajana mitte ainult ELi institutsioonide raamistikus, vaid ka Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel;

| O. | arvestades, et ajal, mil liikmesriikide valitsused vähendavad oma diplomaatilist ja konsulaaresindatust, tuleks Euroopa välisteenistust vaadelda ja kasutada kui võimalust suurema koostöö ja koostoime edendamiseks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ajal, mil liikmesriikide valitsused vähendavad oma diplomaatilist ja konsulaaresindatust, tuleks Euroopa välisteenistust vaadelda ja kasutada kui võimalust suurema koostöö ja koostoime edendamiseks;

| P. | arvestades, et tuleks teha suuremaid jõupingutusi, vältimaks tegevuse ja struktuuride dubleerimist Euroopa välisteenistuse, komisjoni – eelkõige arengu ja koostöö peadirektoraadi ning Euroopa Humanitaarabi Ameti – ja nõukogu sekretariaadi vahel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et tuleks teha suuremaid jõupingutusi, vältimaks tegevuse ja struktuuride dubleerimist Euroopa välisteenistuse, komisjoni – eelkõige arengu ja koostöö peadirektoraadi ning Euroopa Humanitaarabi Ameti – ja nõukogu sekretariaadi vahel;

| Q. | arvestades, et on saavutatud eesmärk, mille kohaselt üks kolmandik töötajatest peab olema pärit liikmesriikidest, ning arvestades, et kolme osapoole (komisjoni, nõukogu sekretariaadi ja liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste) töötajad tuleks asjakohaselt jaotada kõigi tasandite ning delegatsioonide ja peakorteri vahel; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et on saavutatud eesmärk, mille kohaselt üks kolmandik töötajatest peab olema pärit liikmesriikidest, ning arvestades, et kolme osapoole (komisjoni, nõukogu sekretariaadi ja liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste) töötajad tuleks asjakohaselt jaotada kõigi tasandite ning delegatsioonide ja peakorteri vahel;

| R. | arvestades, et naised on alaesindatud AD kategooria ja kõrgematel ametikohtadel ning üleesindatud AST kategooria ametikohtadel; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et naised on alaesindatud AD kategooria ja kõrgematel ametikohtadel ning üleesindatud AST kategooria ametikohtadel;

| S. | arvestades, et iga personalieeskirjade muudatus tuleb vastu võtta kaasotsustamismenetluse alusel; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et iga personalieeskirjade muudatus tuleb vastu võtta kaasotsustamismenetluse alusel;

| T. | arvestades, et on selge vajadus arendada Euroopa välisteenistuse suutlikkust tunda ära ja omaks võtta eelnevate operatiivkogemuste õppetunde, eriti konfliktide ennetamise, konfliktide vahendamise ja kriisiohjamise ning lepitamise ja rahu kindlustamise valdkonnas; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et on selge vajadus arendada Euroopa välisteenistuse suutlikkust tunda ära ja omaks võtta eelnevate operatiivkogemuste õppetunde, eriti konfliktide ennetamise, konfliktide vahendamise ja kriisiohjamise ning lepitamise ja rahu kindlustamise valdkonnas;

| U. | arvestades, et kaks ja pool aastat pärast kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi avalduse vastuvõtmist tuleks põhjalikult hinnata Euroopa välisteenistuse poliitilist vastutust parlamendi ees, eelkõige seoses sellega, millises ulatuses parlamendiga konsulteeritakse strateegiliste otsuste puhul ning millises ulatuses tema seisukohti ja panust arvesse võetakse; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et kaks ja pool aastat pärast kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi avalduse vastuvõtmist tuleks põhjalikult hinnata Euroopa välisteenistuse poliitilist vastutust parlamendi ees, eelkõige seoses sellega, millises ulatuses parlamendiga konsulteeritakse strateegiliste otsuste puhul ning millises ulatuses tema seisukohti ja panust arvesse võetakse;

| V. | arvestades, et sellel hindamisel tuleks tähelepanu pöörata ka moodustele, kuidas paremini korraldada kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi ning Euroopa välisteenistuse ametnike, sealhulgas delegatsioonide juhtide ja ELi eriesindajate esinemisi parlamendi ja selle organite ees, samuti küsimusele, kuidas välisteenistus järgib parlamendi resolutsioone; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et sellel hindamisel tuleks tähelepanu pöörata ka moodustele, kuidas paremini korraldada kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi ning Euroopa välisteenistuse ametnike, sealhulgas delegatsioonide juhtide ja ELi eriesindajate esinemisi parlamendi ja selle organite ees, samuti küsimusele, kuidas välisteenistus järgib parlamendi resolutsioone;

| W. | arvestades, et parlamendi järelevalve ELi välispoliitika üle on ülioluline, et ELi kodanikud Euroopa välistegevust mõistaksid ja toetaksid; arvestades, et parlamentaarne järelevalve suurendab välistegevuse legitiimsust; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et parlamendi järelevalve ELi välispoliitika üle on ülioluline, et ELi kodanikud Euroopa välistegevust mõistaksid ja toetaksid; arvestades, et parlamentaarne järelevalve suurendab välistegevuse legitiimsust;

| X. | arvestades, et delegatsioonide praegused rahaliste vahendite liikumise süsteemid ei ole piisavalt paindlikud, mis mõjutab negatiivselt personali töökoormust; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et delegatsioonide praegused rahaliste vahendite liikumise süsteemid ei ole piisavalt paindlikud, mis mõjutab negatiivselt personali töökoormust;

| 1. | esitab kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile ning nõukogule ja komisjonile alljärgnevad soovitused, pidades silmas, et Euroopa välisteenistuse loomisel on tehtud suuri edusamme, kuid on võimalik saavutada veelgi enam nii selle koostoime, institutsioonidevahelise koordineerimise kui ka poliitilise juhtimise vallas ja välisteenistuse nähtavamaks muutmisel, arvestades võimalusi, mis on tekkinud kõrge esindaja, komisjoni asepresidendi ja välisasjade nõukogu eesistuja kombineeritud rolli tõttu, ning tugevdades teenistuse tähtsust: |
| --- | --- |

1.

esitab kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile ning nõukogule ja komisjonile alljärgnevad soovitused, pidades silmas, et Euroopa välisteenistuse loomisel on tehtud suuri edusamme, kuid on võimalik saavutada veelgi enam nii selle koostoime, institutsioonidevahelise koordineerimise kui ka poliitilise juhtimise vallas ja välisteenistuse nähtavamaks muutmisel, arvestades võimalusi, mis on tekkinud kõrge esindaja, komisjoni asepresidendi ja välisasjade nõukogu eesistuja kombineeritud rolli tõttu, ning tugevdades teenistuse tähtsust:

Juhtimine ning 21. sajandi diplomaatia ratsionaalsem ja tõhusamalt toimiv struktuur

| 2. | toetada kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti tema arvukate Euroopa Liidu lepinguga kindlaksmääratud kohustuste täitmisel ning näha selleks ette ühe või mitme poliitilise asetäitja nimetamine, kes annaksid aru parlamendile ja esineksid enne tööle asumist vastutava parlamendikomisjoni ees ning kellel oleksid volitused tegutseda kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi nimel; peale selle tagada, et RELEXi komisjoni volinikud saaksid kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti täielikult esindada parlamentaarsetes küsimustes ja rahvusvahelisel areenil; kaaluda lisaks võimalust liikmesriikide välisministrite kaasamiseks konkreetsete ülesannete ja missioonide täitmisse liidu nimel, mis oleks üks moodus ELi ühiste positsioonide tugevdamiseks; |
| --- | --- |

2.

toetada kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti tema arvukate Euroopa Liidu lepinguga kindlaksmääratud kohustuste täitmisel ning näha selleks ette ühe või mitme poliitilise asetäitja nimetamine, kes annaksid aru parlamendile ja esineksid enne tööle asumist vastutava parlamendikomisjoni ees ning kellel oleksid volitused tegutseda kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi nimel; peale selle tagada, et RELEXi komisjoni volinikud saaksid kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti täielikult esindada parlamentaarsetes küsimustes ja rahvusvahelisel areenil; kaaluda lisaks võimalust liikmesriikide välisministrite kaasamiseks konkreetsete ülesannete ja missioonide täitmisse liidu nimel, mis oleks üks moodus ELi ühiste positsioonide tugevdamiseks;

| 3. | ülaltoodut arvesse võttes lihtsustada Euroopa välisteenistuse juhtimisstruktuuri ja suurendada tema tegevpeasekretäri rolli, kehtestades selge käsuliini, et soodustada tulemuslikku otsuste tegemise protsessi ja õigeaegset poliitilist reageerimist, seoses sellega muuta asjakohasemaks peadirektori ja haldusala tegevdirektori ametikohad ning vähendada ja lihtsustada haldusvaldkonna direktoraatide hierarhilist struktuuri, et selgelt kindlaks määrata nende pädevus Euroopa välisteenistuse juhtimisstruktuuris, ning vaadata üle praegune haldusnõukogul põhinev struktuur, et muuta otsustusprotsessi tõhusamaks, selgemaks ja järjepidevamaks; samas vaimus tagada kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile poliitiline nõustamine – näiteks poliitikanõukogu kaudu, milles oleksid esindatud kõik asjaomased institutsioonid –, et tal oleks võimalik hinnata ELi välisteenistuse astutavate sammude mõju; |
| --- | --- |

3.

ülaltoodut arvesse võttes lihtsustada Euroopa välisteenistuse juhtimisstruktuuri ja suurendada tema tegevpeasekretäri rolli, kehtestades selge käsuliini, et soodustada tulemuslikku otsuste tegemise protsessi ja õigeaegset poliitilist reageerimist, seoses sellega muuta asjakohasemaks peadirektori ja haldusala tegevdirektori ametikohad ning vähendada ja lihtsustada haldusvaldkonna direktoraatide hierarhilist struktuuri, et selgelt kindlaks määrata nende pädevus Euroopa välisteenistuse juhtimisstruktuuris, ning vaadata üle praegune haldusnõukogul põhinev struktuur, et muuta otsustusprotsessi tõhusamaks, selgemaks ja järjepidevamaks; samas vaimus tagada kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile poliitiline nõustamine – näiteks poliitikanõukogu kaudu, milles oleksid esindatud kõik asjaomased institutsioonid –, et tal oleks võimalik hinnata ELi välisteenistuse astutavate sammude mõju;

| 4. | parandada ja tugevdada kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi koordineerivat, algatuslikku ja poliitikat juhtivat osa, eriti tema rolli välisasjade nõukogu eesistujana, tagada, et ta saaks Euroopa Komisjoni järgmises koosseisus täielikult rakendada oma potentsiaali komisjoni asepresidendina ning et talle antaks õigus juhatada RELEXi volinike laiendatud rühma, millesse oleksid kaasatud ka teised volinikud, kelle vastutusvaldkonnal on välismõõde, et edasi arendada ühisettepanekute ja ühisotsuste tava; |
| --- | --- |

4.

parandada ja tugevdada kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi koordineerivat, algatuslikku ja poliitikat juhtivat osa, eriti tema rolli välisasjade nõukogu eesistujana, tagada, et ta saaks Euroopa Komisjoni järgmises koosseisus täielikult rakendada oma potentsiaali komisjoni asepresidendina ning et talle antaks õigus juhatada RELEXi volinike laiendatud rühma, millesse oleksid kaasatud ka teised volinikud, kelle vastutusvaldkonnal on välismõõde, et edasi arendada ühisettepanekute ja ühisotsuste tava;

| 5. | kasutada täielikult ära Euroopa välisteenistuse koostoimeline mõju ning näha sellega seoses ette kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamine ÜVJP küsimustes, nagu on sätestatud ELi lepingu artikli 31 lõikes 2, ning kaaluda ametlikult ÜVJP küsimustes kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamise laiendamist nn sillaklauslit kasutades; |
| --- | --- |

5.

kasutada täielikult ära Euroopa välisteenistuse koostoimeline mõju ning näha sellega seoses ette kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamine ÜVJP küsimustes, nagu on sätestatud ELi lepingu artikli 31 lõikes 2, ning kaaluda ametlikult ÜVJP küsimustes kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamise laiendamist nn sillaklauslit kasutades;

| 6. | tagada, et vastavalt Euroopa välisteenistust käsitleva otsuse artikli 9 lõikele 3 oleks Euroopa välisteenistusel asjaomaste välisrahastamisvahendite strateegia kindlaksmääramisel juhtroll, ning et Euroopa välisteenistusel oleks selle valdkonna juhtimiseks vajalik oskusteave; |
| --- | --- |

6.

tagada, et vastavalt Euroopa välisteenistust käsitleva otsuse artikli 9 lõikele 3 oleks Euroopa välisteenistusel asjaomaste välisrahastamisvahendite strateegia kindlaksmääramisel juhtroll, ning et Euroopa välisteenistusel oleks selle valdkonna juhtimiseks vajalik oskusteave;

| 7. | kaitsta samal ajal naabruspoliitika n-ö ühendusekeskset iseloomu, pidades silmas, et Euroopa Parlament ei ole nõus liidupoliitika asendamisega mis tahes valitsustevahelise otsustetegemisega, ning et aluslepinguga pannakse Euroopa Komisjonile peamine vastutus Euroopa Liidu nimel rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste eest; |
| --- | --- |

7.

kaitsta samal ajal naabruspoliitika n-ö ühendusekeskset iseloomu, pidades silmas, et Euroopa Parlament ei ole nõus liidupoliitika asendamisega mis tahes valitsustevahelise otsustetegemisega, ning et aluslepinguga pannakse Euroopa Komisjonile peamine vastutus Euroopa Liidu nimel rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste eest;

| 8. | suurendada jätkuvalt välispoliitika vahendite talituse ja Euroopa välisteenistuse omavahelist seostatust; |
| --- | --- |

8.

suurendada jätkuvalt välispoliitika vahendite talituse ja Euroopa välisteenistuse omavahelist seostatust;

| 9. | tagada, et Euroopa Liidu eriesindajad oleksid tihedalt integreeritud Euroopa välisteenistuse töösse – siduda nemad ja nende alluvuses töötajad kindlalt Euroopa välisteenistuse struktuuriga, ning igal võimalusel kaaluda neile topeltpädevuse andmist, rakendades neid ka ELi delegatsioonide juhtidena; |
| --- | --- |

9.

tagada, et Euroopa Liidu eriesindajad oleksid tihedalt integreeritud Euroopa välisteenistuse töösse – siduda nemad ja nende alluvuses töötajad kindlalt Euroopa välisteenistuse struktuuriga, ning igal võimalusel kaaluda neile topeltpädevuse andmist, rakendades neid ka ELi delegatsioonide juhtidena;

| 10. | korraldada süstemaatiline ja põhjalik audit eesmärgiga ühitada välispoliitikaga seotud struktuurid, mille on loonud komisjon ja nõukogu sekretariaat, et lõpetada praegune dubleerimine ja tõsta kulutõhusust; teha auditi aruanne kättesaadavaks Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

10.

korraldada süstemaatiline ja põhjalik audit eesmärgiga ühitada välispoliitikaga seotud struktuurid, mille on loonud komisjon ja nõukogu sekretariaat, et lõpetada praegune dubleerimine ja tõsta kulutõhusust; teha auditi aruanne kättesaadavaks Euroopa Parlamendile;

| 11. | arendada sama põhimõtte kohaselt edasi institutsioonidevaheliste ühiste tehniliste ja logistiliste teenuste tava, eesmärgiga saavutada mastaabisääst ja suurem tõhusus; esimese sammuna ühendada komisjoni ja Euroopa välisteenistuse mitmesugused varajase hoiatamise, riskide hindamise ja julgeolekuküsimustega tegelevad logistikateenistused, mille tegevusvaldkonnaks on väljaspool liitu toimuvad sündmused, ühtseks ühiseks struktuuriks, milles kõnealustel teenistustel tuleb teha koostööd; |
| --- | --- |

11.

arendada sama põhimõtte kohaselt edasi institutsioonidevaheliste ühiste tehniliste ja logistiliste teenuste tava, eesmärgiga saavutada mastaabisääst ja suurem tõhusus; esimese sammuna ühendada komisjoni ja Euroopa välisteenistuse mitmesugused varajase hoiatamise, riskide hindamise ja julgeolekuküsimustega tegelevad logistikateenistused, mille tegevusvaldkonnaks on väljaspool liitu toimuvad sündmused, ühtseks ühiseks struktuuriks, milles kõnealustel teenistustel tuleb teha koostööd;

| 12. | koostöös liikmesriikidega näha keskmises ja pikas perspektiivis ette mastaabisäästu saavutamise võimalused liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste ja Euroopa välisteenistuse vahel kolmandates riikides, sealhulgas konsulaarteenuste osutamisega seoses; |
| --- | --- |

12.

koostöös liikmesriikidega näha keskmises ja pikas perspektiivis ette mastaabisäästu saavutamise võimalused liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste ja Euroopa välisteenistuse vahel kolmandates riikides, sealhulgas konsulaarteenuste osutamisega seoses;

| 13. | kokku leppida ühtne lähenemisviis nõukogu töörühmade juhatamise küsimusele ja lõpetada nende rühmade eesistujate roteerimine; |
| --- | --- |

13.

kokku leppida ühtne lähenemisviis nõukogu töörühmade juhatamise küsimusele ja lõpetada nende rühmade eesistujate roteerimine;

| 14. | tagada kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 24, et liikmesriigid toetaksid liidu välis- ja julgeolekupoliitikat aktiivselt ja tingimusteta, lojaalsuse ja vastastikuse solidaarsuse vaimus, järgiksid liidu meetmeid ja toetaksid Euroopa välisteenistust tema volituste täitmisel; |
| --- | --- |

14.

tagada kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 24, et liikmesriigid toetaksid liidu välis- ja julgeolekupoliitikat aktiivselt ja tingimusteta, lojaalsuse ja vastastikuse solidaarsuse vaimus, järgiksid liidu meetmeid ja toetaksid Euroopa välisteenistust tema volituste täitmisel;

| 15. | soodustada selleks tihedamat koostööd liikmesriikidega ning töötada välja ühine poliitiline aruandlussüsteem delegatsioonide ja saatkondade vahel; |
| --- | --- |

15.

soodustada selleks tihedamat koostööd liikmesriikidega ning töötada välja ühine poliitiline aruandlussüsteem delegatsioonide ja saatkondade vahel;

Asjakohane struktuur tervikliku lähenemisviisi tagamiseks

| 16. | rakendada Lissaboni lepingu potentsiaali täies ulatuses, võttes kasutusele tervikliku lähenemisviisi, mis ühendaks ELi ühiste strateegiliste poliitikasuuniste aluseks olevad diplomaatilised, majanduslikud, arenduslikud ning – viimase võimalusena ja täielikus kooskõlas ÜRO hartaga – sõjalised vahendid, et kaitsta ja edendada eelkõige Euroopa Liidu kodanike ja nende naabrite, aga ka kaugemal elavate inimeste julgeolekut ja heaolu; sellega seoses tagada lühiajaliste ja pikaajaliste eesmärkide omavaheline seotus; peale selle tagada, et Euroopa välisteenistus oleks võimeline esitama ettepanekuid Lissaboni lepinguga antud oluliste uuenduste rakendamiseks – näiteks teatavate ülesannete usaldamine suutlike liikmesriikide rühmadele ning alalise struktureeritud koostöö arendamine, sealhulgas lahingugruppide kasutamine; |
| --- | --- |

16.

rakendada Lissaboni lepingu potentsiaali täies ulatuses, võttes kasutusele tervikliku lähenemisviisi, mis ühendaks ELi ühiste strateegiliste poliitikasuuniste aluseks olevad diplomaatilised, majanduslikud, arenduslikud ning – viimase võimalusena ja täielikus kooskõlas ÜRO hartaga – sõjalised vahendid, et kaitsta ja edendada eelkõige Euroopa Liidu kodanike ja nende naabrite, aga ka kaugemal elavate inimeste julgeolekut ja heaolu; sellega seoses tagada lühiajaliste ja pikaajaliste eesmärkide omavaheline seotus; peale selle tagada, et Euroopa välisteenistus oleks võimeline esitama ettepanekuid Lissaboni lepinguga antud oluliste uuenduste rakendamiseks – näiteks teatavate ülesannete usaldamine suutlike liikmesriikide rühmadele ning alalise struktureeritud koostöö arendamine, sealhulgas lahingugruppide kasutamine;

| 17. | arendada selleks välja sobiv struktuur (näiteks kriisinõukogu vormis), mis hõlmaks asjakohaseid konfliktide ärahoidmise, kriisidele reageerimise, rahu tagamise ja välispoliitika vahendeid ning julgeolekupoliitika ja ÜJKP struktuure ning tagaks piirkondade eest vastutavate büroode, delegatsioonide ja muude kriisireguleerimisega tegelevate poliitiliste üksuste vahelise koordineerimise, võttes aluseks kriisiohjamise kava (crisis platform) põhimõtted; tagada Euroopa välisteenistuses üldine sidusus ja vältida dubleerimist; peale selle suurendada institutsioonidevahelist kooskõlastatust ja rollide selgust; |
| --- | --- |

17.

arendada selleks välja sobiv struktuur (näiteks kriisinõukogu vormis), mis hõlmaks asjakohaseid konfliktide ärahoidmise, kriisidele reageerimise, rahu tagamise ja välispoliitika vahendeid ning julgeolekupoliitika ja ÜJKP struktuure ning tagaks piirkondade eest vastutavate büroode, delegatsioonide ja muude kriisireguleerimisega tegelevate poliitiliste üksuste vahelise koordineerimise, võttes aluseks kriisiohjamise kava (crisis platform) põhimõtted; tagada Euroopa välisteenistuses üldine sidusus ja vältida dubleerimist; peale selle suurendada institutsioonidevahelist kooskõlastatust ja rollide selgust;

| 18. | tagada ÜJKP operatsioonide tõhus ja integreeritud planeerimine ning kiirem otsustusprotsess, ühendades selleks kriisiohjamise ja planeerimise direktoraadi ning tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse asjakohased planeerimisvõimsused; lisaks rajada alaline struktuur operatsioonide läbiviimiseks, luues selleks alalise sõjalise operatiivtöö peakorteri, mis asuks ühes kohas koos tsiviiloperatsioonide läbiviimise teenistusega, et võimaldada sõjaliste ja tsiviiloperatsioonide tõhusat teostamist, säilitades samas üksuste käsuliinid; |
| --- | --- |

18.

tagada ÜJKP operatsioonide tõhus ja integreeritud planeerimine ning kiirem otsustusprotsess, ühendades selleks kriisiohjamise ja planeerimise direktoraadi ning tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse asjakohased planeerimisvõimsused; lisaks rajada alaline struktuur operatsioonide läbiviimiseks, luues selleks alalise sõjalise operatiivtöö peakorteri, mis asuks ühes kohas koos tsiviiloperatsioonide läbiviimise teenistusega, et võimaldada sõjaliste ja tsiviiloperatsioonide tõhusat teostamist, säilitades samas üksuste käsuliinid;

Rahastamiskorra reformimine tulemusliku välistegevuse huvides

| 19. | kasutada täielikult ära kõik finantsmääruses sisalduvad paindlikud võimalused seoses haldus- ja tegevuskulude finantsjuhtimisega, et lubada delegatsioonide juhtidel seda edasi delegeerida oma asetäitjatele ja Euroopa Komisjoni töötajatele, kui asjaolud seda nõuavad, kuna see hõlbustab delegatsioonide juhtimist ja tõrgeteta toimimist ning lubab delegatsioonide juhtidel keskenduda oma poliitiliste ülesannete täitmisele; |
| --- | --- |

19.

kasutada täielikult ära kõik finantsmääruses sisalduvad paindlikud võimalused seoses haldus- ja tegevuskulude finantsjuhtimisega, et lubada delegatsioonide juhtidel seda edasi delegeerida oma asetäitjatele ja Euroopa Komisjoni töötajatele, kui asjaolud seda nõuavad, kuna see hõlbustab delegatsioonide juhtimist ja tõrgeteta toimimist ning lubab delegatsioonide juhtidel keskenduda oma poliitiliste ülesannete täitmisele;

| 20. | kiirendada välispoliitika vahendite talituse ÜVJP rahaliste vahendite haldamise menetlusi, pidades silmas eesmärki tagada paindlik ja kiire reageerimine kriisiolukordadele, ning eelkõige tagada, et ÜJKP tsiviiloperatsioonid käivitataks kiiresti ja tõhusalt; sellega seoses uurida, kas finantsmääruses oleks võimalik teha muudatusi ilma järelevalvet vähendamata; |
| --- | --- |

20.

kiirendada välispoliitika vahendite talituse ÜVJP rahaliste vahendite haldamise menetlusi, pidades silmas eesmärki tagada paindlik ja kiire reageerimine kriisiolukordadele, ning eelkõige tagada, et ÜJKP tsiviiloperatsioonid käivitataks kiiresti ja tõhusalt; sellega seoses uurida, kas finantsmääruses oleks võimalik teha muudatusi ilma järelevalvet vähendamata;

| 21. | suurendada ELi välisabi paindlikkust ja reaktiivsust ning vaadata sel eesmärgil läbi eeskirjad välisrahastamisvahendite kavandamist ja kasutamist puudutavate otsuste tegemiseks; |
| --- | --- |

21.

suurendada ELi välisabi paindlikkust ja reaktiivsust ning vaadata sel eesmärgil läbi eeskirjad välisrahastamisvahendite kavandamist ja kasutamist puudutavate otsuste tegemiseks;

| 22. | parandada finantsaruandlust, laiendades läbipaistvust kõigile ÜVJP eelarveridadele, kaasa arvatud ÜJKP operatsioonid, ELi eriesindajad, massihävitusrelvade leviku tõkestamine ja konfliktide ennetamine; |
| --- | --- |

22.

parandada finantsaruandlust, laiendades läbipaistvust kõigile ÜVJP eelarveridadele, kaasa arvatud ÜJKP operatsioonid, ELi eriesindajad, massihävitusrelvade leviku tõkestamine ja konfliktide ennetamine;

Delegatsioonid

| 23. | anda Euroopa välisteenistusele suurem sõnaõigus komisjoni personali (ümber)jaotamise küsimuses ELi delegatsioonides tagamaks, et töötajate profiil ja ELi delegatsioonide suurus kajastaks liidu strateegilisi huve ja poliitilisi prioriteete; |
| --- | --- |

23.

anda Euroopa välisteenistusele suurem sõnaõigus komisjoni personali (ümber)jaotamise küsimuses ELi delegatsioonides tagamaks, et töötajate profiil ja ELi delegatsioonide suurus kajastaks liidu strateegilisi huve ja poliitilisi prioriteete;

| 24. | rakendada vajalikke meetmeid tagamaks, et ELi delegatsioonide juhtide nimetamisel lähtutakse isiku teenetest ja liidu huvide põhjalikust tundmisest ning väärtustest ja poliitilistest asjaoludest, nii et nende puhul, kes valitakse täitma delegatsiooni juhi tundlikke ülesandeid, oleks tagatud motivatsioon ning töö võimalikult kõrge kvaliteet ja tulemuslikkus; |
| --- | --- |

24.

rakendada vajalikke meetmeid tagamaks, et ELi delegatsioonide juhtide nimetamisel lähtutakse isiku teenetest ja liidu huvide põhjalikust tundmisest ning väärtustest ja poliitilistest asjaoludest, nii et nende puhul, kes valitakse täitma delegatsiooni juhi tundlikke ülesandeid, oleks tagatud motivatsioon ning töö võimalikult kõrge kvaliteet ja tulemuslikkus;

| 25. | võimaldada eelkõige nendes delegatsioonides, kus Euroopa välisteenistuse töötajate arv on väike, et delegatsiooni juht saaks vastavalt Euroopa välisteenistust käsitleva otsuse artikli 5 lõikele 2 anda Euroopa Komisjoni personalile ülesandeid poliitilise analüüsi ja poliitilise aruandluse vallas; |
| --- | --- |

25.

võimaldada eelkõige nendes delegatsioonides, kus Euroopa välisteenistuse töötajate arv on väike, et delegatsiooni juht saaks vastavalt Euroopa välisteenistust käsitleva otsuse artikli 5 lõikele 2 anda Euroopa Komisjoni personalile ülesandeid poliitilise analüüsi ja poliitilise aruandluse vallas;

| 26. | tugevdada sellega seoses delegatsioonide juhtide volitusi kogu personali suhtes, sealhulgas Euroopa Komisjoni töötajate suhtes, ning tagada, et kõikide peakorteri antud juhiste adressaat oleks delegatsiooni juht; |
| --- | --- |

26.

tugevdada sellega seoses delegatsioonide juhtide volitusi kogu personali suhtes, sealhulgas Euroopa Komisjoni töötajate suhtes, ning tagada, et kõikide peakorteri antud juhiste adressaat oleks delegatsiooni juht;

| 27. | arendada aktiivselt Euroopa välisteenistust käsitleva otsuse ja Euroopa Liidu lepingu tõttu avanenud võimalusi, eelkõige suurendades delegatsioonide koordineerivat rolli, seda eriti kriisiolukordades, ning võimaldades neil pakkuda konsulaarkaitset ELi kodanikele nendest liikmesriikidest, kes ei ole antud riigis esindatud; tagada, et lisaülesannete tõttu ei võetaks ELi tasandil olemasolevatelt poliitikavaldkondadelt, institutsioonidelt ja prioriteetidelt vahendeid ära; |
| --- | --- |

27.

arendada aktiivselt Euroopa välisteenistust käsitleva otsuse ja Euroopa Liidu lepingu tõttu avanenud võimalusi, eelkõige suurendades delegatsioonide koordineerivat rolli, seda eriti kriisiolukordades, ning võimaldades neil pakkuda konsulaarkaitset ELi kodanikele nendest liikmesriikidest, kes ei ole antud riigis esindatud; tagada, et lisaülesannete tõttu ei võetaks ELi tasandil olemasolevatelt poliitikavaldkondadelt, institutsioonidelt ja prioriteetidelt vahendeid ära;

| 28. | arvestades, et valdaval enamikul ELi delegatsioonidest on nüüd inimõiguste teabekeskus, tagada kõikides ELi delegatsioonides ja asutustes tähelepanu inimõigustele ja eriti naiste õigustele; peale selle tuua esile mitmekesisusel rajanevat Euroopa kultuuri; tagada vajaduse korral, et ELi delegatsioonide töötajate hulgas oleks Euroopa Parlamendi kontaktametnik, kelle ülesanne on anda asjakohast abi kolmandates riikides viibivatele Euroopa Parlamendi delegatsioonidele ja vastata päringutele, lähtudes põhimõttest, et ELi delegatsioonid esindavad ühtmoodi kõiki ELi institutsioone; |
| --- | --- |

28.

arvestades, et valdaval enamikul ELi delegatsioonidest on nüüd inimõiguste teabekeskus, tagada kõikides ELi delegatsioonides ja asutustes tähelepanu inimõigustele ja eriti naiste õigustele; peale selle tuua esile mitmekesisusel rajanevat Euroopa kultuuri; tagada vajaduse korral, et ELi delegatsioonide töötajate hulgas oleks Euroopa Parlamendi kontaktametnik, kelle ülesanne on anda asjakohast abi kolmandates riikides viibivatele Euroopa Parlamendi delegatsioonidele ja vastata päringutele, lähtudes põhimõttest, et ELi delegatsioonid esindavad ühtmoodi kõiki ELi institutsioone;

| 29. | lisaks tagada, et delegatsioonid peaksid valdama oskusteavet nende poliitikavaldkondade kohta (nt kliimamuutus, energiajulgeolek, sotsiaal- ja tööpoliitika, kultuur jne), mis on olulised ELi suhetes konkreetse kolmanda riigiga; |
| --- | --- |

29.

lisaks tagada, et delegatsioonid peaksid valdama oskusteavet nende poliitikavaldkondade kohta (nt kliimamuutus, energiajulgeolek, sotsiaal- ja tööpoliitika, kultuur jne), mis on olulised ELi suhetes konkreetse kolmanda riigiga;

| 30. | tagada, et kui see on asjakohane, oleks igal delegatsioonil oma julgeoleku- ja kaitseatašee, ja seda eelkõige nendes delegatsioonides, mis töötavad poliitiliselt ebastabiilses või ebakindlas olukorras, või kus ÜJKP operatsioon või missioon on hiljuti lõpetatud, et tagada seal tegevuse järjepidevus ja poliitilise keskkonna asjakohane jälgimine; |
| --- | --- |

30.

tagada, et kui see on asjakohane, oleks igal delegatsioonil oma julgeoleku- ja kaitseatašee, ja seda eelkõige nendes delegatsioonides, mis töötavad poliitiliselt ebastabiilses või ebakindlas olukorras, või kus ÜJKP operatsioon või missioon on hiljuti lõpetatud, et tagada seal tegevuse järjepidevus ja poliitilise keskkonna asjakohane jälgimine;

| 31. | kutsub kõrget esindajat ja asepresidenti üles vaatama läbi välismaal asuvate ELi delegatsioonide julgeolekukorra ja -nõuded, veendumaks, et julgeolekuotsuseid teeb Euroopa välisteenistus, mitte julgeoleku valdkonna välistöövõtjad; |
| --- | --- |

31.

kutsub kõrget esindajat ja asepresidenti üles vaatama läbi välismaal asuvate ELi delegatsioonide julgeolekukorra ja -nõuded, veendumaks, et julgeolekuotsuseid teeb Euroopa välisteenistus, mitte julgeoleku valdkonna välistöövõtjad;

Poliitilist vastutust käsitleva avalduse rakendamine

| 32. | kooskõlas Madridis juunis 2010 sõlmitud neljapoolse kokkuleppega tagada Euroopa Liidu lepingu artiklis 36 sätestatud kohustuse – võtta nõuetekohaselt arvesse parlamendi seisukohti – täielik ja tõhus rakendamine, näiteks konsulteerida enne strateegiate ja volituste heakskiitmist ÜVJP ja ÜJKP valdkonnas ennetavalt ja süstemaatiliselt asjaomase parlamendikomisjoniga; |
| --- | --- |

32.

kooskõlas Madridis juunis 2010 sõlmitud neljapoolse kokkuleppega tagada Euroopa Liidu lepingu artiklis 36 sätestatud kohustuse – võtta nõuetekohaselt arvesse parlamendi seisukohti – täielik ja tõhus rakendamine, näiteks konsulteerida enne strateegiate ja volituste heakskiitmist ÜVJP ja ÜJKP valdkonnas ennetavalt ja süstemaatiliselt asjaomase parlamendikomisjoniga;

| 33. | tagada ELi delegatsioonide täielik poliitiline aruandlus parlamendi tähtsaimatele ametiisikutele reguleeritud juurdepääsu alusel; |
| --- | --- |

33.

tagada ELi delegatsioonide täielik poliitiline aruandlus parlamendi tähtsaimatele ametiisikutele reguleeritud juurdepääsu alusel;

| 34. | tagada, et rahvusvaheliste lepingute – sealhulgas ÜVJP valdkonnas sõlmitavate lepingute – üle peetavate läbirääkimiste kõigil etappidel antakse Euroopa Parlamendile kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 218 lõikega 10 läbirääkimiste kohta viivitamata täielikku teavet; |
| --- | --- |

34.

tagada, et rahvusvaheliste lepingute – sealhulgas ÜVJP valdkonnas sõlmitavate lepingute – üle peetavate läbirääkimiste kõigil etappidel antakse Euroopa Parlamendile kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 218 lõikega 10 läbirääkimiste kohta viivitamata täielikku teavet;

| 35. | laiendada positiivseid kogemusi andnud tava, et äsja ametisse nimetatud delegatsioonide juhid ja ELi eriesindajad kutsutakse parlamendi väliskomisjoni ette esinema, ka äsja ametisse nimetatud ÜJKP missioonide ja operatsioonide juhtidele; |
| --- | --- |

35.

laiendada positiivseid kogemusi andnud tava, et äsja ametisse nimetatud delegatsioonide juhid ja ELi eriesindajad kutsutakse parlamendi väliskomisjoni ette esinema, ka äsja ametisse nimetatud ÜJKP missioonide ja operatsioonide juhtidele;

| 36. | tagada, et kui kõrge esindaja ja komisjoni asepresident on uued delegatsioonide juhid ametisse nimetanud, kinnitatakse nad enne ametikohale asumist ametlikult Euroopa Parlamendi vastava komisjoni poolt; |
| --- | --- |

36.

tagada, et kui kõrge esindaja ja komisjoni asepresident on uued delegatsioonide juhid ametisse nimetanud, kinnitatakse nad enne ametikohale asumist ametlikult Euroopa Parlamendi vastava komisjoni poolt;

| 37. | suhelda enne iga välisasjade nõukogu toimumist süstemaatiliselt Euroopa Parlamendi vastava komisjoniga ning anda sellele komisjonile pärast iga nõukogu kohtumist ülevaade; |
| --- | --- |

37.

suhelda enne iga välisasjade nõukogu toimumist süstemaatiliselt Euroopa Parlamendi vastava komisjoniga ning anda sellele komisjonile pärast iga nõukogu kohtumist ülevaade;

Euroopa diplomaatilise ühtekuuluvustunde arendamine ja tugevdamine

| 38. | soodustada ühiste koolituste korraldamist ning muid konkreetseid meetmeid, et tugevdada ühtekuuluvustunnet Euroopa välisteenistuse töötajate hulgas, kellel on üksteisest erinev diplomaatiline kultuur ja institutsiooniline taust, ning kaaluda Euroopa välisteenistuse töötajatele ja liikmesriikide diplomaatidele nende jätkuva kutsealase arengu osana ühiste koolituste korraldamist; |
| --- | --- |

38.

soodustada ühiste koolituste korraldamist ning muid konkreetseid meetmeid, et tugevdada ühtekuuluvustunnet Euroopa välisteenistuse töötajate hulgas, kellel on üksteisest erinev diplomaatiline kultuur ja institutsiooniline taust, ning kaaluda Euroopa välisteenistuse töötajatele ja liikmesriikide diplomaatidele nende jätkuva kutsealase arengu osana ühiste koolituste korraldamist;

| 39. | vaadata samal põhimõttel läbi olemasolevad koolitus- ja haridusprogrammid nii ELi kui liikmesriikide tasandil, et neid tugevdada – kõrvuti olemasoleva Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledžiga; |
| --- | --- |

39.

vaadata samal põhimõttel läbi olemasolevad koolitus- ja haridusprogrammid nii ELi kui liikmesriikide tasandil, et neid tugevdada – kõrvuti olemasoleva Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledžiga;

Töölevõtmise põhimõtted

| 40. | jätkata ja tõhustada jõupingutusi parema soolise ja geograafilise tasakaalu saavutamiseks, võttes asjakohaselt arvesse inimeste teeneid ja oskusi; pidada tähtsaks, et saavutataks tasakaal delegatsioonide juhtide tasandil ja teistel juhtimistasanditel; rakendada üleminekumeetmeid ning töötada välja sellekohane tegevuskava, mis hõlmaks juhendamisprogramme, erikoolitust ja perekondadele sobiva töökeskkonna loomist, et soodustada naiste esindatuse suurendamist ja tegeleda naiste diplomaatilist karjääri segavate struktuursete takistuste kõrvaldamisega; |
| --- | --- |

40.

jätkata ja tõhustada jõupingutusi parema soolise ja geograafilise tasakaalu saavutamiseks, võttes asjakohaselt arvesse inimeste teeneid ja oskusi; pidada tähtsaks, et saavutataks tasakaal delegatsioonide juhtide tasandil ja teistel juhtimistasanditel; rakendada üleminekumeetmeid ning töötada välja sellekohane tegevuskava, mis hõlmaks juhendamisprogramme, erikoolitust ja perekondadele sobiva töökeskkonna loomist, et soodustada naiste esindatuse suurendamist ja tegeleda naiste diplomaatilist karjääri segavate struktuursete takistuste kõrvaldamisega;

| 41. | rakendada kõiki vajalikke meetmeid, et parandada geograafilist esindatust kõrgematel tasanditel ning kõikide teiste palgaastmete ja ametikohtade puhul, et edendada ja soodustada ametnike ja liikmesriikide seotust Euroopa välisteenistusega, nagu nõutakse Euroopa välisteenistust käsitleva otsuse artikli 6 lõigetes 6 ja 8; |
| --- | --- |

41.

rakendada kõiki vajalikke meetmeid, et parandada geograafilist esindatust kõrgematel tasanditel ning kõikide teiste palgaastmete ja ametikohtade puhul, et edendada ja soodustada ametnike ja liikmesriikide seotust Euroopa välisteenistusega, nagu nõutakse Euroopa välisteenistust käsitleva otsuse artikli 6 lõigetes 6 ja 8;

| 42. | kuna täidetud on eesmärk, mille kohaselt üks kolmandik välisteenistuse töötajatest tuli võtta liikmesriikidest, tuleb tagada, et liikmesriikide ministeeriumidest tulnud töötajad ei paikneks valdavalt juhtimistasanditel, ja sellega anda karjäärivõimalused kõikidele töötajatele ning pöörata nüüd peatähelepanu uute alaliste ELi töötajate värbamisele; uurida sellega seoses ka Euroopa välisteenistuses töötavate liikmesriikide diplomaatide võimalusi taotleda teenistuses alalist ametikohta; |
| --- | --- |

42.

kuna täidetud on eesmärk, mille kohaselt üks kolmandik välisteenistuse töötajatest tuli võtta liikmesriikidest, tuleb tagada, et liikmesriikide ministeeriumidest tulnud töötajad ei paikneks valdavalt juhtimistasanditel, ja sellega anda karjäärivõimalused kõikidele töötajatele ning pöörata nüüd peatähelepanu uute alaliste ELi töötajate värbamisele; uurida sellega seoses ka Euroopa välisteenistuses töötavate liikmesriikide diplomaatide võimalusi taotleda teenistuses alalist ametikohta;

| 43. | astuda vastu liikmesriikide kõigile katsetele sekkuda Euroopa välisteenistuse personali töölevõtmise protsessi, et arendada välja tõeline Euroopa ühtekuuluvustunne ja tagada, et välisteenistus teeniks üksnes Euroopa ühiseid huve; nüüd, kui üleminekuperiood on läbi, tuleb tagada, et Euroopa välisteenistus saaks välja arendada oma isikliku sõltumatu töölevõtmise korra, mis oleks avalike konkursside kaudu avatud ka kõikide ELi institutsioonide ametnikele ning kandidaatidele väljastpoolt; |
| --- | --- |

43.

astuda vastu liikmesriikide kõigile katsetele sekkuda Euroopa välisteenistuse personali töölevõtmise protsessi, et arendada välja tõeline Euroopa ühtekuuluvustunne ja tagada, et välisteenistus teeniks üksnes Euroopa ühiseid huve; nüüd, kui üleminekuperiood on läbi, tuleb tagada, et Euroopa välisteenistus saaks välja arendada oma isikliku sõltumatu töölevõtmise korra, mis oleks avalike konkursside kaudu avatud ka kõikide ELi institutsioonide ametnikele ning kandidaatidele väljastpoolt;

| 44. | võttes arvesse Euroopa Parlamendi erilist osa ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkide ja peamiste valikute kindlaksmääramisel, parlamendi rolli eelarvepädeva institutsioonina, parlamendi osa välispoliitika üle demokraatliku kontrolli teostajana, samuti parlamendi välissuhtluse praktikat, kaaluda nimelt võimalust, et Euroopa Parlamendi ametnikele antaks alates 1. juulist 2013 õigus taotleda ametikohta Euroopa välisteenistuses nõukogu ja komisjoni ametnikega võrdsel alusel; |
| --- | --- |

44.

võttes arvesse Euroopa Parlamendi erilist osa ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkide ja peamiste valikute kindlaksmääramisel, parlamendi rolli eelarvepädeva institutsioonina, parlamendi osa välispoliitika üle demokraatliku kontrolli teostajana, samuti parlamendi välissuhtluse praktikat, kaaluda nimelt võimalust, et Euroopa Parlamendi ametnikele antaks alates 1. juulist 2013 õigus taotleda ametikohta Euroopa välisteenistuses nõukogu ja komisjoni ametnikega võrdsel alusel;

| 45. | tagada, et Euroopa välisteenistusel oleksid konfliktidele reageerimiseks vajalikud oskused, milleks tuleb eelkõige arendada vahendamise ja dialoogi pidamise oskusi; |
| --- | --- |

45.

tagada, et Euroopa välisteenistusel oleksid konfliktidele reageerimiseks vajalikud oskused, milleks tuleb eelkõige arendada vahendamise ja dialoogi pidamise oskusi;

Pikem perspektiiv

| 46. | nõuab tulevase konvendiga seoses, et päevakorda võetaks ÜVJP ja ÜJKP ning Euroopa välisteenistuse rolli väljaarendamise jätkamine, muu hulgas ka välisteenistuse nimetuse muutmine; |
| --- | --- |

46.

nõuab tulevase konvendiga seoses, et päevakorda võetaks ÜVJP ja ÜJKP ning Euroopa välisteenistuse rolli väljaarendamise jätkamine, muu hulgas ka välisteenistuse nimetuse muutmine;

o

o o

| 47. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning komisjoni asepresidendile, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

47.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning komisjoni asepresidendile, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 210, 3.8.2010, lk 1.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/174 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/174

---

P7_TA(2013)0279

Usu- ja veendumusvabaduse edendamine ning kaitse

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta soovitus nõukogule seoses ELi suuniste kavandiga usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse kohta (2013/2082(INI))

(2016/C 065/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Laima Liucija Andrikienė poolt fraktsiooni PPE nimel tehtud ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule seoses ELi suuniste kavandiga usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse kohta (B7-0164/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Laima Liucija Andrikienė poolt fraktsiooni PPE nimel tehtud ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule seoses ELi suuniste kavandiga usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse kohta (B7-0164/2013),

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja ÜRO deklaratsiooni usust või veendumustest tingitud sallimatuse ja diskrimineerimise kõigi vormide kaotamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja ÜRO deklaratsiooni usust või veendumustest tingitud sallimatuse ja diskrimineerimise kõigi vormide kaotamise kohta,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning ÜRO inimõiguste komitee üldist märkust 22 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning ÜRO inimõiguste komitee üldist märkust 22 (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse 2009. aastal ja 2011. aastal vastu võetud nõukogu järeldusi usust või veendumustest tingitud sallimatuse, diskrimineerimise ja vägivalla kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2009. aastal ja 2011. aastal vastu võetud nõukogu järeldusi usust või veendumustest tingitud sallimatuse, diskrimineerimise ja vägivalla kohta (2),

| — | võttes arvesse ELi inimõigusi ja demokraatiat käsitlevat strateegilist raamistikku ja tegevuskava, mille nõukogu võttis vastu 25. juunil 2012. aastal (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõigusi ja demokraatiat käsitlevat strateegilist raamistikku ja tegevuskava, mille nõukogu võttis vastu 25. juunil 2012. aastal (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. detsembri 2011. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Inimõiguste ja demokraatia tulemuslikum edendamine välistegevuse raames” (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. detsembri 2011. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Inimõiguste ja demokraatia tulemuslikum edendamine välistegevuse raames” (COM(2011)0886),

| — | võttes arvesse oma 13. juuni 2012. aasta soovitust nõukogule ELi inimõiguste eriesindaja kohta (4) ja nõukogu 25. juuli 2012. aasta otsust 2012/440/ÜVJP, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu inimõiguste eriesindaja (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. juuni 2012. aasta soovitust nõukogule ELi inimõiguste eriesindaja kohta (4) ja nõukogu 25. juuli 2012. aasta otsust 2012/440/ÜVJP, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu inimõiguste eriesindaja (5),

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2012. aasta resolutsiooni ELi inimõiguste strateegia läbivaatamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2012. aasta resolutsiooni ELi inimõiguste strateegia läbivaatamise kohta (6),

| — | võttes arvesse oma resolutsioone, mis käsitlevad aastaaruandeid inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone, mis käsitlevad aastaaruandeid inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 36, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 36,

| — | võttes arvesse ELi suuniste kavandit usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse kohta (edaspidi „suunised”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniste kavandit usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse kohta (edaspidi „suunised”),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 121 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 121 lõiget 3,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A7-0203/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A7-0203/2013),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 21 kohaselt juhindub EL kogu oma välistegevuses järgmistest põhimõtetest: demokraatia, õigusriik, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ning jagamatus, inimväärikuse, võrdsuse ja solidaarsuse ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete ja rahvusvahelise õiguse austamine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 21 kohaselt juhindub EL kogu oma välistegevuses järgmistest põhimõtetest: demokraatia, õigusriik, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ning jagamatus, inimväärikuse, võrdsuse ja solidaarsuse ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete ja rahvusvahelise õiguse austamine;

| B. | arvestades, et õigus usu- ja veendumusvabadusele, k.a teistlike, mitteteistlike ja ateistlike veendumuste vabadusele, õigus mitte uskuda ja õigus oma usku või veendumust muuta on universaalne inimõigus ja iga inimese põhivabadus, mis on vastastikku seotud muude inimõiguste ja põhivabadustega, mis on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 18; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et õigus usu- ja veendumusvabadusele, k.a teistlike, mitteteistlike ja ateistlike veendumuste vabadusele, õigus mitte uskuda ja õigus oma usku või veendumust muuta on universaalne inimõigus ja iga inimese põhivabadus, mis on vastastikku seotud muude inimõiguste ja põhivabadustega, mis on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 18;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud ulatuslikku vahendite komplekti, et edendada õigust usu- ja veendumusvabadusele ELi välispoliitika osana; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud ulatuslikku vahendite komplekti, et edendada õigust usu- ja veendumusvabadusele ELi välispoliitika osana;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlament on sellega seoses tunnustanud ELi valmidust töötada välja usu- ja veendumusvabadust käsitlevad suunised kooskõlas ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskavaga ning on rõhutanud, et EP ja kodanikuühiskonna organisatsioonid tuleb kaasata nende suuniste koostamisse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlament on sellega seoses tunnustanud ELi valmidust töötada välja usu- ja veendumusvabadust käsitlevad suunised kooskõlas ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskavaga ning on rõhutanud, et EP ja kodanikuühiskonna organisatsioonid tuleb kaasata nende suuniste koostamisse;

| E. | arvestades, et rahvusvahelise õiguse normide kohaselt on kõigil riikidel kohustus tagada oma kodanike ja kõikide teiste nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate isikute tõhus kaitse; arvestades, et inimeste ning nende perekondade, kogukondade, kultusekohtade ja institutsioonide tagakiusamine nende konkreetse usulise kuuluvuse, nende veendumuste või oma usu või veendumuste mis tahes õiguspärase avaliku väljenduse alusel on mõnes maailma piirkonnas laialt levinud; arvestades, et usul või veendumustel põhinevat diskrimineerimist esineb ikka veel maailma kõikides piirkondades, kaasa arvatud Euroopa ja selle naabruskond, ning arvestades, et teatud usukogukondadesse, sealhulgas usulistesse vähemustesse kuuluvad isikud ja mitteusklikud on paljudes riikides endiselt inimõigustest ilma jäetud ja neid diskrimineeritakse pidevalt nende usu või veendumuste tõttu, arreteeritakse, mõistetakse süüdi ja mõnikord isegi hukatakse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et rahvusvahelise õiguse normide kohaselt on kõigil riikidel kohustus tagada oma kodanike ja kõikide teiste nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate isikute tõhus kaitse; arvestades, et inimeste ning nende perekondade, kogukondade, kultusekohtade ja institutsioonide tagakiusamine nende konkreetse usulise kuuluvuse, nende veendumuste või oma usu või veendumuste mis tahes õiguspärase avaliku väljenduse alusel on mõnes maailma piirkonnas laialt levinud; arvestades, et usul või veendumustel põhinevat diskrimineerimist esineb ikka veel maailma kõikides piirkondades, kaasa arvatud Euroopa ja selle naabruskond, ning arvestades, et teatud usukogukondadesse, sealhulgas usulistesse vähemustesse kuuluvad isikud ja mitteusklikud on paljudes riikides endiselt inimõigustest ilma jäetud ja neid diskrimineeritakse pidevalt nende usu või veendumuste tõttu, arreteeritakse, mõistetakse süüdi ja mõnikord isegi hukatakse;

| 1. | esitab nõukogule järgmised soovitused: |
| --- | --- |

1.

esitab nõukogule järgmised soovitused:

Põhjus meetmete võtmiseks

| a) | usu- ja veendumusvabaduse edendamine ja selle rikkumise ärahoidmine peab olema üks ELi välistegevuse prioriteetidest; |
| --- | --- |

a)

usu- ja veendumusvabaduse edendamine ja selle rikkumise ärahoidmine peab olema üks ELi välistegevuse prioriteetidest;

| b) | usukogukondadesse ja vähemustesse kuuluvate inimeste või mitteusuliste veendumustega inimeste vastu suunatud vägivalda, tagakiusamist ja diskrimineerimist esineb endiselt paljudes maailma piirkondades; usulise sallivuse ja dialoogivalmiduse ning oikumeenilise kooseksisteerimise puudus põhjustab sageli poliitilisi rahutusi, vägivalda ning avalike relvakonflikte, ohustades inimeste elu ja kõigutades piirkondlikku tasakaalu; vägivalla ja diskrimineerimise kõikide vormide selge ja viivitamatu hukkamõistmine Euroopa Liidu poolt peaks olema usu- ja veendumusvabadust käsitleva ELi poliitika põhielement; erilist tähelepanu tuleks pöörata nende olukorrale, kes on oma usku või veendumust muutnud, kuna neile avaldatakse paljudes maades sotsiaalset survet, neid hirmutatakse või tarvitatakse nende vastu otsest vägivalda; |
| --- | --- |

b)

usukogukondadesse ja vähemustesse kuuluvate inimeste või mitteusuliste veendumustega inimeste vastu suunatud vägivalda, tagakiusamist ja diskrimineerimist esineb endiselt paljudes maailma piirkondades; usulise sallivuse ja dialoogivalmiduse ning oikumeenilise kooseksisteerimise puudus põhjustab sageli poliitilisi rahutusi, vägivalda ning avalike relvakonflikte, ohustades inimeste elu ja kõigutades piirkondlikku tasakaalu; vägivalla ja diskrimineerimise kõikide vormide selge ja viivitamatu hukkamõistmine Euroopa Liidu poolt peaks olema usu- ja veendumusvabadust käsitleva ELi poliitika põhielement; erilist tähelepanu tuleks pöörata nende olukorrale, kes on oma usku või veendumust muutnud, kuna neile avaldatakse paljudes maades sotsiaalset survet, neid hirmutatakse või tarvitatakse nende vastu otsest vägivalda;

Eesmärk ja kohaldamisala

| c) | ELi suuniste eesmärk ja kohaldamisala peaks olema usu- ja veendumusvabaduse edendamine ja kaitsmine kolmandates riikides, usu- ja veendumusvabaduse integreerimine kogu ELi välistegevusse ja inimõigustepoliitikasse ning selgete võrdlusaluste, kriteeriumide, normide ja praktiliste suuniste väljatöötamine, et ELi institutsioonide ja liikmesriikide ametnikud saaksid usu- ja veendumusvabadust oma töös paremini edendada ning aidata sellega suurendada ELi välissuhete sidusust, tõhusust ja nähtavust; |
| --- | --- |

c)

ELi suuniste eesmärk ja kohaldamisala peaks olema usu- ja veendumusvabaduse edendamine ja kaitsmine kolmandates riikides, usu- ja veendumusvabaduse integreerimine kogu ELi välistegevusse ja inimõigustepoliitikasse ning selgete võrdlusaluste, kriteeriumide, normide ja praktiliste suuniste väljatöötamine, et ELi institutsioonide ja liikmesriikide ametnikud saaksid usu- ja veendumusvabadust oma töös paremini edendada ning aidata sellega suurendada ELi välissuhete sidusust, tõhusust ja nähtavust;

Mõisted

| d) | kuna sellest sõltub suuniste edukas rakendamine, peaksid suunistes kasutatavad mõisted olema selgelt määratletud ning suunised peaksid võimaldama usu- ja veendumusvabaduse asjakohast ja täielikku kaitset kooskõlas rahvusvahelise õigusega, seda nii eraviisilistes kui ka ühiskondlikes väljendustes ja nii individuaalses, kollektiivses kui ka institutsioonilises mõõtmes, hõlmates õigust uskuda või mitte uskuda, õigust oma usku või veendumusi muuta, sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabadust ning vanemate õigust kasvatada lapsi oma moraalsete, st usuliste või mitteusuliste tõekspidamiste kohaselt; selgeid mõisteid ja täielikku kaitset vajatakse ka seoses usu- ja veendumuspõhiste institutsioonide juriidiliste isikute tunnustamise ja nende autonoomia austamisega, õigusega keelduda sõjaväeteenistusest oma veendumuste tõttu, varjupaigaõigusega, õigusega pidada kinni puhkepäevadest ja tähistada pühasid ning tseremooniaid oma usu või veendumuste kohaselt, ning seoses omandipõhiõigusega; |
| --- | --- |

d)

kuna sellest sõltub suuniste edukas rakendamine, peaksid suunistes kasutatavad mõisted olema selgelt määratletud ning suunised peaksid võimaldama usu- ja veendumusvabaduse asjakohast ja täielikku kaitset kooskõlas rahvusvahelise õigusega, seda nii eraviisilistes kui ka ühiskondlikes väljendustes ja nii individuaalses, kollektiivses kui ka institutsioonilises mõõtmes, hõlmates õigust uskuda või mitte uskuda, õigust oma usku või veendumusi muuta, sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabadust ning vanemate õigust kasvatada lapsi oma moraalsete, st usuliste või mitteusuliste tõekspidamiste kohaselt; selgeid mõisteid ja täielikku kaitset vajatakse ka seoses usu- ja veendumuspõhiste institutsioonide juriidiliste isikute tunnustamise ja nende autonoomia austamisega, õigusega keelduda sõjaväeteenistusest oma veendumuste tõttu, varjupaigaõigusega, õigusega pidada kinni puhkepäevadest ja tähistada pühasid ning tseremooniaid oma usu või veendumuste kohaselt, ning seoses omandipõhiõigusega;

Tegevussuunised

| e) | suunised peaksid põhinema rahvusvahelisel õigusel ning rahvusvahelise üldsuse poolt tunnustatud ja ratifitseeritud lepingutel; |
| --- | --- |

e)

suunised peaksid põhinema rahvusvahelisel õigusel ning rahvusvahelise üldsuse poolt tunnustatud ja ratifitseeritud lepingutel;

Proportsionaalsus

| f) | nagu suuniste kavandis osutatud, ei tohi kooskõlas rahvusvahelise üldsuse poolt tunnustatud põhimõtetega piirata vabadust sundusest uskuda või usku või veendumust omaks võtta ning vanemate ja eestkostjate vabadust tagada usulist ja moraalset õpetust; mis tahes muu usu- ja veendumusvabaduse õiguse väljenduse suhtes võib kasutada ainult selliseid piiranguid, mis on sätestatud seadusega ja on vajalikud avaliku julgeoleku, korra, inimeste tervise või kõlbluse või teiste isikute põhiõiguste ja vabaduste kaitseks (8); samas tuleb piiranguid rangelt tõlgendada, need peavad olema otseselt seotud ja proportsionaalsed teiste isikute kaitstud õigustega ning tuleb saavutada asjakohane tasakaal; seetõttu tuleb suunistes rõhutada proportsionaalsuse kriteeriumi; |
| --- | --- |

f)

nagu suuniste kavandis osutatud, ei tohi kooskõlas rahvusvahelise üldsuse poolt tunnustatud põhimõtetega piirata vabadust sundusest uskuda või usku või veendumust omaks võtta ning vanemate ja eestkostjate vabadust tagada usulist ja moraalset õpetust; mis tahes muu usu- ja veendumusvabaduse õiguse väljenduse suhtes võib kasutada ainult selliseid piiranguid, mis on sätestatud seadusega ja on vajalikud avaliku julgeoleku, korra, inimeste tervise või kõlbluse või teiste isikute põhiõiguste ja vabaduste kaitseks (8); samas tuleb piiranguid rangelt tõlgendada, need peavad olema otseselt seotud ja proportsionaalsed teiste isikute kaitstud õigustega ning tuleb saavutada asjakohane tasakaal; seetõttu tuleb suunistes rõhutada proportsionaalsuse kriteeriumi;

Sõnavabadus

| g) | kuigi usu- ja veendumusvabadus ning sõnavabadus on teineteist vastastikku toetavad õigused, tuleb ELil juhtudel, kui neid õigusi kasutatakse teineteise vastu, meeles pidada ka seda, et nüüdisaegsed meediavahendid võimaldavad kultuuride ja usundite suuremat vastastikust seotust; seetõttu tuleb võtta meetmeid, et vältida kultuuridevahelist vägivalda, mis võib puhkeda vastuseks sõnavabaduse kasutamisele kriitika ja eriti naeruvääristamise või pila vormis; sellega seoses peaks EL aitama niisuguseid pingeid vähendada, näiteks edendades vastastikust mõistmist ja dialoogi, ning üheselt hukka mõistma kõik sellistele väljendustele reageerivad vägivallateod ning seisma kindlalt vastu kõigile katsetele kriminaliseerida sõnavabadust seoses religioossete küsimustega, näiteks pühaduseteotust käsitlevatele seadustele; |
| --- | --- |

g)

kuigi usu- ja veendumusvabadus ning sõnavabadus on teineteist vastastikku toetavad õigused, tuleb ELil juhtudel, kui neid õigusi kasutatakse teineteise vastu, meeles pidada ka seda, et nüüdisaegsed meediavahendid võimaldavad kultuuride ja usundite suuremat vastastikust seotust; seetõttu tuleb võtta meetmeid, et vältida kultuuridevahelist vägivalda, mis võib puhkeda vastuseks sõnavabaduse kasutamisele kriitika ja eriti naeruvääristamise või pila vormis; sellega seoses peaks EL aitama niisuguseid pingeid vähendada, näiteks edendades vastastikust mõistmist ja dialoogi, ning üheselt hukka mõistma kõik sellistele väljendustele reageerivad vägivallateod ning seisma kindlalt vastu kõigile katsetele kriminaliseerida sõnavabadust seoses religioossete küsimustega, näiteks pühaduseteotust käsitlevatele seadustele;

Usu- ja veendumusvabaduse kollektiivne mõõde

| h) | suunistes tuleks rõhutada, et usu- ja veendumusvabaduse lahutamatu koostisosa on inimese õigus väljendada seda vabadust üksi või koos teiste inimestega; see hõlmab järgmist:






  — | talituste ja kogunemise vabadus seoses usu või veendumusega ning vabadus neil eesmärkidel rajada ja hoida kasutusel usutalituste ja muid paiku; |
| --- | --- | --- |

h)

suunistes tuleks rõhutada, et usu- ja veendumusvabaduse lahutamatu koostisosa on inimese õigus väljendada seda vabadust üksi või koos teiste inimestega; see hõlmab järgmist:

—

talituste ja kogunemise vabadus seoses usu või veendumusega ning vabadus neil eesmärkidel rajada ja hoida kasutusel usutalituste ja muid paiku;

| — | vabadus mitte osaleda mis tahes usulises tegevuses või üritusel; |
| --- | --- |

—

vabadus mitte osaleda mis tahes usulises tegevuses või üritusel;

| — | vabadus luua ja hoida tegevuses sobivaid usulisi, meedia-, hariduslikke, tervishoiualaseid, sotsiaalseid, heategevuslikke või humanitaarinstitutsioone; |
| --- | --- |

—

vabadus luua ja hoida tegevuses sobivaid usulisi, meedia-, hariduslikke, tervishoiualaseid, sotsiaalseid, heategevuslikke või humanitaarinstitutsioone;

| — | vabadus paluda ja võtta vastu vabatahtlikku rahalist ja muud toetust üksikisikutelt ja institutsioonidelt; |
| --- | --- |

—

vabadus paluda ja võtta vastu vabatahtlikku rahalist ja muud toetust üksikisikutelt ja institutsioonidelt;

| — | vabadus koolitada, nimetada, valida või pärimise korras määrata sobivaid juhte, nagu nõuavad mis tahes usu või veendumuse nõuded ja normid; |
| --- | --- |

—

vabadus koolitada, nimetada, valida või pärimise korras määrata sobivaid juhte, nagu nõuavad mis tahes usu või veendumuse nõuded ja normid;

| — | vabadus riigisisesel ja rahvusvahelisel tasandil luua ja alal hoida usu ja veendumuste alast suhtlust üksikisikute ja kogukondadega; samuti tuleks suunistes märkida, et õigust väljendada usu- ja veendumusvabadust koos teiste inimestega (kusjuures tuleb alati austada üksikisiku vabadusi) ei tohiks põhjendamatult piirata ametlikult tunnustatud usutalituskohtadega ja et EL peaks hukka mõistma kõik põhjendamatud kogunemisvabaduse piirangud; suunistes tuleks rõhutada, et riigid on kohustatud jääma usurühmituste suhtes neutraalseks ja erapooletuks, sealhulgas ka sümboolse või rahalise toetuse vallas; |
| --- | --- |

—

vabadus riigisisesel ja rahvusvahelisel tasandil luua ja alal hoida usu ja veendumuste alast suhtlust üksikisikute ja kogukondadega; samuti tuleks suunistes märkida, et õigust väljendada usu- ja veendumusvabadust koos teiste inimestega (kusjuures tuleb alati austada üksikisiku vabadusi) ei tohiks põhjendamatult piirata ametlikult tunnustatud usutalituskohtadega ja et EL peaks hukka mõistma kõik põhjendamatud kogunemisvabaduse piirangud; suunistes tuleks rõhutada, et riigid on kohustatud jääma usurühmituste suhtes neutraalseks ja erapooletuks, sealhulgas ka sümboolse või rahalise toetuse vallas;

| (i) | on seisukohal, et sekularism, mis on määratletud usulise ja poliitilise võimu range eraldatusena, tähendab keeldumist mis tahes usulisest sekkumisest valitsuse toimimisse ning mis tahes riiklikust sekkumisest usuküsimustesse, välja arvatud ohutuse ja avaliku korra reeglite kaitseks (kaasa arvatud muidugi teiste inimeste vabaduse kaitseks), ning tagab samas kõigile võrdse südametunnistusevabaduse, vaatamata sellele, kas nad on usklikud, agnostikud või ateistid; |
| --- | --- |

(i)

on seisukohal, et sekularism, mis on määratletud usulise ja poliitilise võimu range eraldatusena, tähendab keeldumist mis tahes usulisest sekkumisest valitsuse toimimisse ning mis tahes riiklikust sekkumisest usuküsimustesse, välja arvatud ohutuse ja avaliku korra reeglite kaitseks (kaasa arvatud muidugi teiste inimeste vabaduse kaitseks), ning tagab samas kõigile võrdse südametunnistusevabaduse, vaatamata sellele, kas nad on usklikud, agnostikud või ateistid;

Registreerimisnõuded

| j) | EL peaks võtma meetmeid, kui usu- ja veendumuspõhiste organisatsioonide registreerimise nõuded piiravad põhjendamatult usu- ja veendumusvabadust; registreerimist ei tohiks käsitada eeldusena usu- ja veendumusvabaduse kui inimõiguse kasutamiseks, sest haldus- või õigusnõudeid ei saa selle õiguse kasutamise tingimuseks seada; EL peaks nõudma kõigi selliste õigusnormide, näiteks perekonnaseisu dokumentides usu kohustusliku registreerimise nõude tühistamist, kui need normid toovad kaasa mitteusuliste veendumustega isikute või usku või veendumusi muutnud isikute diskrimineerimise; |
| --- | --- |

j)

EL peaks võtma meetmeid, kui usu- ja veendumuspõhiste organisatsioonide registreerimise nõuded piiravad põhjendamatult usu- ja veendumusvabadust; registreerimist ei tohiks käsitada eeldusena usu- ja veendumusvabaduse kui inimõiguse kasutamiseks, sest haldus- või õigusnõudeid ei saa selle õiguse kasutamise tingimuseks seada; EL peaks nõudma kõigi selliste õigusnormide, näiteks perekonnaseisu dokumentides usu kohustusliku registreerimise nõude tühistamist, kui need normid toovad kaasa mitteusuliste veendumustega isikute või usku või veendumusi muutnud isikute diskrimineerimise;

Haridus

| k) | rahvusvaheliselt tunnustatud standardite kohaselt peab lapse vanematel või eestkostjatel olema vabadus tagada, et nende lapsed saavad usulise või kõlbelise kasvatuse vastavalt vanemate või eestkostjate endi veendumustele, ning last ei sunnita saama usu- või veendumustealast õpetust vanemate või eestkostja soovide vastaselt; seejuures juhindutakse lapse parimate huvide põhimõttest; vanemate õigus harida oma lapsi vastavalt oma usulistele või mitteusulistele veendumustele hõlmab õigust keelduda mis tahes ebakohasest riiklikust või valitsusvälisest sekkumisest laste haridusse, mis on vastuolus vanemate usuliste või mitteusuliste veendumustega; suunistes tuleks seda usu- ja veendumusvabaduse aspekti rõhutada ja tagada ka riikliku hariduse ilmalikustatus ning ELi delegatsioonid peaksid võtma selle põhimõtte rikkumise korral asjakohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

k)

rahvusvaheliselt tunnustatud standardite kohaselt peab lapse vanematel või eestkostjatel olema vabadus tagada, et nende lapsed saavad usulise või kõlbelise kasvatuse vastavalt vanemate või eestkostjate endi veendumustele, ning last ei sunnita saama usu- või veendumustealast õpetust vanemate või eestkostja soovide vastaselt; seejuures juhindutakse lapse parimate huvide põhimõttest; vanemate õigus harida oma lapsi vastavalt oma usulistele või mitteusulistele veendumustele hõlmab õigust keelduda mis tahes ebakohasest riiklikust või valitsusvälisest sekkumisest laste haridusse, mis on vastuolus vanemate usuliste või mitteusuliste veendumustega; suunistes tuleks seda usu- ja veendumusvabaduse aspekti rõhutada ja tagada ka riikliku hariduse ilmalikustatus ning ELi delegatsioonid peaksid võtma selle põhimõtte rikkumise korral asjakohaseid meetmeid.

Perekonna- ja sotsiaalõigusaktid

| l) | EL peaks pöörama erilist tähelepanu usul või veendumustel põhinevale diskrimineerimisele kolmandate riikide perekonna- ja sotsiaalõigusaktides, eriti (kuid mitte ainult) seoses abiellumisõiguse ja eestkosteõigusega; |
| --- | --- |

l)

EL peaks pöörama erilist tähelepanu usul või veendumustel põhinevale diskrimineerimisele kolmandate riikide perekonna- ja sotsiaalõigusaktides, eriti (kuid mitte ainult) seoses abiellumisõiguse ja eestkosteõigusega;

Õigus keelduda sõjaväeteenistusest oma veendumuste tõttu

| m) | suunised peaksid sisaldama mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabaduse õiguse seaduspärase kasutamise võimalusena õigust keelduda sõjaväeteenistusest oma veendumuste tõttu; EL peaks kutsuma kohustusliku sõjaväeteenistusega riike üles looma lahinguvalmiduseta või tsiviilolemusega alternatiivteenistust, mis oleks avalikes huvides ja mitte karistava funktsiooniga, ning hoiduma sõjaväeteenistusest keeldujate karistamisest, sealhulgas neile vanglakaristuse määramisest; |
| --- | --- |

m)

suunised peaksid sisaldama mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabaduse õiguse seaduspärase kasutamise võimalusena õigust keelduda sõjaväeteenistusest oma veendumuste tõttu; EL peaks kutsuma kohustusliku sõjaväeteenistusega riike üles looma lahinguvalmiduseta või tsiviilolemusega alternatiivteenistust, mis oleks avalikes huvides ja mitte karistava funktsiooniga, ning hoiduma sõjaväeteenistusest keeldujate karistamisest, sealhulgas neile vanglakaristuse määramisest;

Varjupaigaküsimused

| n) | EL peaks ergutama kolmandaid riike võtma vastu usu või veendumuste tõttu taga kiusatud pagulasi ning neile varjupaika pakkuma, eriti juhul, kui pagulasi ähvardab surma- või vägivallaoht; ELi liikmesriigid peaksid suurendama oma jõupingutusi, et võtta pagulastena vastu usu või veendumuste tõttu tagakiusatuid; |
| --- | --- |

n)

EL peaks ergutama kolmandaid riike võtma vastu usu või veendumuste tõttu taga kiusatud pagulasi ning neile varjupaika pakkuma, eriti juhul, kui pagulasi ähvardab surma- või vägivallaoht; ELi liikmesriigid peaksid suurendama oma jõupingutusi, et võtta pagulastena vastu usu või veendumuste tõttu tagakiusatuid;

Kodanikuühiskonna toetamine ja koostöö kodanikuühiskonnaga

| o) | kodanikuühiskonna toetamine ja koostöö mitmesuguste kodanikuühiskonna organisatsioonidega, sealhulgas inimõiguste organisatsioonide ning usu- ja veendumuspõhiste rühmitustega, on suuniste arendamisel ja rakendamisel ülimalt tähtis, et usu- ja veendumusvabadust edendada ja kaitsta, ning seetõttu peaksid ELi delegatsioonide juurde kuuluvad inimõiguste teabekeskused säilitama kodanikuühiskonna organisatsioonidega regulaarse kontakti, et teha võimalikult kiiresti kindlaks asjaomases riigis usu- ja veendumusvabaduse valdkonnas esinevad võimalikud probleemid; |
| --- | --- |

o)

kodanikuühiskonna toetamine ja koostöö mitmesuguste kodanikuühiskonna organisatsioonidega, sealhulgas inimõiguste organisatsioonide ning usu- ja veendumuspõhiste rühmitustega, on suuniste arendamisel ja rakendamisel ülimalt tähtis, et usu- ja veendumusvabadust edendada ja kaitsta, ning seetõttu peaksid ELi delegatsioonide juurde kuuluvad inimõiguste teabekeskused säilitama kodanikuühiskonna organisatsioonidega regulaarse kontakti, et teha võimalikult kiiresti kindlaks asjaomases riigis usu- ja veendumusvabaduse valdkonnas esinevad võimalikud probleemid;

Jälgimine ja hindamine

| p) | Euroopa välisteenistus peab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja vastutusel tagama maailmas usu- ja veendumusvabadusega seotud olukorra asjakohase jälgimise ja hindamise, ning ELi aastaaruandes inimõiguste kohta maailmas tuleks säilitada jaotis usu- ja veendumusvabaduse kohta koos soovitustega olukorra parandamiseks; olukorra jälgimine usu- ja veendumusvabaduse valdkonnas peaks olema üks võtmeküsimusi lisaks muudele inimõiguste ja põhivabadustega seotud teemadele ELi suhetes kolmandate riikidega, eriti Euroopa naabruspoliitika kontekstis; see peaks kajastuma kõigis lepingutes ning dokumentide läbivaatamisel ja nende kohta aruandmisel; ELi eriesindaja inimõiguste küsimustes peaks pöörama kogu oma tegevuses erilist tähelepanu usu- ja veendumusvabaduse edendamisele ja kaitsele ning tal peaks olema silmapaistev roll selle vabaduse edendamisel ELi välissuhete kaudu; samuti peaks ta hoidma sidet Euroopa Parlamendi ja selle asjaomaste komisjonidega seoses probleemsete valdkondade ning edusammudega ja suhtlema asjaomaste vabaühendustega; |
| --- | --- |

p)

Euroopa välisteenistus peab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja vastutusel tagama maailmas usu- ja veendumusvabadusega seotud olukorra asjakohase jälgimise ja hindamise, ning ELi aastaaruandes inimõiguste kohta maailmas tuleks säilitada jaotis usu- ja veendumusvabaduse kohta koos soovitustega olukorra parandamiseks; olukorra jälgimine usu- ja veendumusvabaduse valdkonnas peaks olema üks võtmeküsimusi lisaks muudele inimõiguste ja põhivabadustega seotud teemadele ELi suhetes kolmandate riikidega, eriti Euroopa naabruspoliitika kontekstis; see peaks kajastuma kõigis lepingutes ning dokumentide läbivaatamisel ja nende kohta aruandmisel; ELi eriesindaja inimõiguste küsimustes peaks pöörama kogu oma tegevuses erilist tähelepanu usu- ja veendumusvabaduse edendamisele ja kaitsele ning tal peaks olema silmapaistev roll selle vabaduse edendamisel ELi välissuhete kaudu; samuti peaks ta hoidma sidet Euroopa Parlamendi ja selle asjaomaste komisjonidega seoses probleemsete valdkondade ning edusammudega ja suhtlema asjaomaste vabaühendustega;

| q) | tuleks vastu võtta vahendite kogum ELi suuniste jälgimiseks, hindamiseks ja toetuseks; seejuures tuleks keskenduda toimimisvahenditele, et paremini kajastada suunistes esile toodud peamisi tegevusvaldkondi, ja tuleks muuhulgas:






  — | esitada olukorra üksikasjaliku analüüsi kontrollnimekiri, et jälgida asjaomase riigi olukorda usu- ja veendumusvabaduse õiguse valdkonnas ning teha kindlaks edusammud või tagasilangus; |
| --- | --- | --- |

q)

tuleks vastu võtta vahendite kogum ELi suuniste jälgimiseks, hindamiseks ja toetuseks; seejuures tuleks keskenduda toimimisvahenditele, et paremini kajastada suunistes esile toodud peamisi tegevusvaldkondi, ja tuleks muuhulgas:

—

esitada olukorra üksikasjaliku analüüsi kontrollnimekiri, et jälgida asjaomase riigi olukorda usu- ja veendumusvabaduse õiguse valdkonnas ning teha kindlaks edusammud või tagasilangus;

| — | nõuda, et ELi esinduste juhid annaksid korrapäraselt aru usu- ja veendumusvabadusega seotud teemadest, esitades olukorra üksikasjaliku hinnangu ja andes teada ka usu- ja veendumusvabaduse õiguse rikkumistest ning repressioonidest selle õiguse kaitsjate või muude isikute vastu ja tuues esile üksikjuhtumid, kus ilmselt on tegemist usu- ja veendumusvabaduse rikkumisega; ELi esinduste juhtide aruanded peaksid olema võimalikult suurel määral standardiseeritud, et neid oleks võimalik võrrelda; |
| --- | --- |

—

nõuda, et ELi esinduste juhid annaksid korrapäraselt aru usu- ja veendumusvabadusega seotud teemadest, esitades olukorra üksikasjaliku hinnangu ja andes teada ka usu- ja veendumusvabaduse õiguse rikkumistest ning repressioonidest selle õiguse kaitsjate või muude isikute vastu ja tuues esile üksikjuhtumid, kus ilmselt on tegemist usu- ja veendumusvabaduse rikkumisega; ELi esinduste juhtide aruanded peaksid olema võimalikult suurel määral standardiseeritud, et neid oleks võimalik võrrelda;

| — | panna rõhku konkreetsele tegevusele rahvusvahelisel areenil ja arengukoostöös, mis on aidanud usu- ja veendumusvabadust kaitsta ja edendada, kaasa arvatud usu või veendumuste alusel toimuva diskrimineerimise või tagakiusamise üksikjuhtumite (üksikisikud, rühmad, vähemused, institutsioonid) edukas käsitlemine; |
| --- | --- |

—

panna rõhku konkreetsele tegevusele rahvusvahelisel areenil ja arengukoostöös, mis on aidanud usu- ja veendumusvabadust kaitsta ja edendada, kaasa arvatud usu või veendumuste alusel toimuva diskrimineerimise või tagakiusamise üksikjuhtumite (üksikisikud, rühmad, vähemused, institutsioonid) edukas käsitlemine;

| — | tuletada meelde, et usu või veendumuste alusel toimuva diskrimineerimise või tagakiusamise ohvreid on võimalik toetada mitmel moel, kaasa arvatud nende kutsumine ELi institutsioonidesse oma olukorrast tunnistust andma. |
| --- | --- |

—

tuletada meelde, et usu või veendumuste alusel toimuva diskrimineerimise või tagakiusamise ohvreid on võimalik toetada mitmel moel, kaasa arvatud nende kutsumine ELi institutsioonidesse oma olukorrast tunnistust andma.

Kõnealuse vahendite kogumi (ringkirja) koostamisel tuleks konsulteerida sidusrühmadega ja see peaks valmima enne 2013. aasta lõppu.

ELi välisrahastamisvahendite kasutamine

| r) | ELi välisrahastamisvahendeid tuleks konkreetses riigis usu- ja veendumusvabadusega seoses kasutada nii ergutamiseks kui ka hoiatamiseks (nt vahendite külmutamise kaudu), kuna usu- ja veendumusvabadus on lahutamatult seotud inimõiguste üldise olukorra hindamisega selles riigis; inimõiguste olukorra tõsise halvenemise korral, sealhulgas seoses usu- ja veendumusvabadusega, peaks EL välislepingutes asjaomase kolmanda riigiga kohaldama olemasolevaid inimõigustealaseid sätteid; inimõigussätete kasutamine ELi välislepingutes peaks olema kohustuslik ja need tuleks süstemaatiliselt lisada kõigisse ELi lepingutesse kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

r)

ELi välisrahastamisvahendeid tuleks konkreetses riigis usu- ja veendumusvabadusega seoses kasutada nii ergutamiseks kui ka hoiatamiseks (nt vahendite külmutamise kaudu), kuna usu- ja veendumusvabadus on lahutamatult seotud inimõiguste üldise olukorra hindamisega selles riigis; inimõiguste olukorra tõsise halvenemise korral, sealhulgas seoses usu- ja veendumusvabadusega, peaks EL välislepingutes asjaomase kolmanda riigiga kohaldama olemasolevaid inimõigustealaseid sätteid; inimõigussätete kasutamine ELi välislepingutes peaks olema kohustuslik ja need tuleks süstemaatiliselt lisada kõigisse ELi lepingutesse kolmandate riikidega;

ELi tegevus mitmepoolsetel foorumitel

| s) | EL peaks jätkama oma algatusi erinevatel mitmepoolsetel foorumitel, et usu- ja veendumusvabadust edendada ja kaitsta; vajadusel ja vastava taotluse korral peaks EL abistama kolmandaid riike õigusaktide koostamisel, mis edendavad ja kaitsevad usu- ja veendumusvabadust; |
| --- | --- |

s)

EL peaks jätkama oma algatusi erinevatel mitmepoolsetel foorumitel, et usu- ja veendumusvabadust edendada ja kaitsta; vajadusel ja vastava taotluse korral peaks EL abistama kolmandaid riike õigusaktide koostamisel, mis edendavad ja kaitsevad usu- ja veendumusvabadust;

Hindamine

| t) | Euroopa Liidu lepingu artikli 36 kohaselt tuleks Euroopa Parlament kaasata suuniste rakendamise hindamisse, mis peaks toimuma hiljemalt kolm aastat pärast suuniste jõustumist; hindamine peaks põhinema analüüsil, milles käsitletakse ELi vastuseid usu- ja veendumusvabaduse rikkumise konkreetsetele juhtumitele kolmandates riikides; Euroopa Parlamenti tuleks korrapäraselt teavitada murettekitavatest valdkondadest või sündmustest, millest ELi delegatsioonid on teada andnud; parlamendi vastavad komisjonid peaksid saama üksikasjalikku teavet; |
| --- | --- |

t)

Euroopa Liidu lepingu artikli 36 kohaselt tuleks Euroopa Parlament kaasata suuniste rakendamise hindamisse, mis peaks toimuma hiljemalt kolm aastat pärast suuniste jõustumist; hindamine peaks põhinema analüüsil, milles käsitletakse ELi vastuseid usu- ja veendumusvabaduse rikkumise konkreetsetele juhtumitele kolmandates riikides; Euroopa Parlamenti tuleks korrapäraselt teavitada murettekitavatest valdkondadest või sündmustest, millest ELi delegatsioonid on teada andnud; parlamendi vastavad komisjonid peaksid saama üksikasjalikku teavet;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning teavitamise eesmärgil komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning teavitamise eesmärgil komisjonile.

---

(1)  Kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikli 40 lõike 4 kohaselt vastu võetud ÜRO inimõiguste nõukogu üldine märkus CCPR/C/21/Rev.1/Add.4, 27. september 1993.

(2)  Euroopa Liidu Nõukogu 24.11.2009, 21.2.2011.

(3)  Euroopa Liidu Nõukogu 11855/12.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0250.

(5)  ELT L 200, 27.7.2012, lk 21.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0504.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0489, P7_TA(2012)0126, P7_TA(2012)0503.

(8)

ÜRO deklaratsioon usust või veendumustest tingitud sallimatuse ja diskrimineerimise kõigi vormide kaotamise kohta, artikli 1 lõige 3, A/RES/36/55

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 11. juuni 2013

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/180 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/180

---

P7_TA(2013)0236

Jacek Olgierd Kurski parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta otsus Jacek Olgierd Kurski puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2013/2019(IMM))

(2016/C 065/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Jacek Olgierd Kurski puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 16. jaanuaril 2013. aastal Poola Vabariigi riigikohtu peaprokurör seoses taotlusega, mille esitas 2. jaanuaril 2013. aastal Riikliku Politsei Peakorteri ennetusbüroo juhataja, kes täidab politsei peainspektori ülesandeid, ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 4. veebruaril 2013, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Jacek Olgierd Kurski puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 16. jaanuaril 2013. aastal Poola Vabariigi riigikohtu peaprokurör seoses taotlusega, mille esitas 2. jaanuaril 2013. aastal Riikliku Politsei Peakorteri ennetusbüroo juhataja, kes täidab politsei peainspektori ülesandeid, ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 4. veebruaril 2013,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Jacek Olgierd Kurski ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Jacek Olgierd Kurski ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta ja 6. septembri 2011. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta ja 6. septembri 2011. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Poola Vabariigi põhiseaduse artiklit 105 ning parlamendi- ja senatiliikme mandaadiga seotud ülesannete täitmist käsitleva 9. mai 1996. aasta Poola seaduse artiklit 7, artikli 7b lõiget 1 ja artiklit 7c koostoimes artikliga 10b, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Poola Vabariigi põhiseaduse artiklit 105 ning parlamendi- ja senatiliikme mandaadiga seotud ülesannete täitmist käsitleva 9. mai 1996. aasta Poola seaduse artiklit 7, artikli 7b lõiget 1 ja artiklit 7c koostoimes artikliga 10b,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0187/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0187/2013),

| A. | arvestades, et Poola Vabariigi riigikohtu peaprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Jacek Olgierd Kurski puutumatuse äravõtmist seoses võimaliku kohtumenetlusega väidetava kuriteo üle; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Poola Vabariigi riigikohtu peaprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Jacek Olgierd Kurski puutumatuse äravõtmist seoses võimaliku kohtumenetlusega väidetava kuriteo üle;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| C. | arvestades, et Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 105 lõikes 2 on sätestatud, et parlamendiliikmeid ei tohi parlamendi koosseisu ametiajal kohtulikult vastutusele võtta, kui parlament ei ole selleks eelnevalt luba andnud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 105 lõikes 2 on sätestatud, et parlamendiliikmeid ei tohi parlamendi koosseisu ametiajal kohtulikult vastutusele võtta, kui parlament ei ole selleks eelnevalt luba andnud;

| D. | arvestades, et Jacek Olgierd Kurskit süüdistatakse liiklusnõuete rikkumises Poola 20. mai 1971. aasta karistusseadustiku artikli 92 lõike 1 tähenduses (Poola Vabariigi ametlik väljaanne nr 46, 2010, punkt 275, muudetud); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Jacek Olgierd Kurskit süüdistatakse liiklusnõuete rikkumises Poola 20. mai 1971. aasta karistusseadustiku artikli 92 lõike 1 tähenduses (Poola Vabariigi ametlik väljaanne nr 46, 2010, punkt 275, muudetud);

| E. | arvestades, et väidetaval teol ei ole otsest ilmset seost Jacek Olgierd Kurski Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisega ega Euroopa Parlamendi liikme poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et väidetaval teol ei ole otsest ilmset seost Jacek Olgierd Kurski Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisega ega Euroopa Parlamendi liikme poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses;

| F. | arvestades, et süüdistus ei ole ilmselgelt seotud Jacek Olgierd Kurski ametipositsiooniga Euroopa Parlamendi liikmena; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et süüdistus ei ole ilmselgelt seotud Jacek Olgierd Kurski ametipositsiooniga Euroopa Parlamendi liikmena;

| G. | arvestades, et ei ole põhjust kahtlustada fumus persecutionis’t; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ei ole põhjust kahtlustada fumus persecutionis’t;

| 1. | otsustab Jacek Olgierd Kurski puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Jacek Olgierd Kurski puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Poola Vabariigi riigikohtu peaprokurörile ja Jacek Olgierd Kurskile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Poola Vabariigi riigikohtu peaprokurörile ja Jacek Olgierd Kurskile.

---

(1)  12. mai 1964. aasta otsus kohtuasjas 101/63: Wagner vs. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 195; 10. juuli 1986. aasta otsus kohtuasjas 149/85: Wybot vs. Faure ja teised, EKL 1986, lk 2391; 15. oktoobri 2008. aasta otsus kohtuasjas T-345/05: Mote vs. Euroopa Parlament, EKL 2008, lk II-2849; 21. oktoobri 2008. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-200/07 ja C-201/07: Marra vs. De Gregorio ja Clemente, EKL 2008, lk I-7929; 19. märtsi 2010. aasta otsus kohtuasjas T-42/06: Gollnisch vs. Euroopa Parlament ning 6. septembri 2011. aasta otsus kohtuasjas C-163/10: Patriciello, EKL 2010, lk II-1135.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/181 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/181

---

P7_TA(2013)0237

Małgorzata Handzliki parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta otsus Małgorzata Handzliki puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2012/2238(IMM))

(2016/C 065/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Małgorzata Handzliki puutumatuse äravõtmise taotlust, mille edastas 3. juulil 2012. aastal Poola Vabariigi peaprokurör seoses Varssavi ringkonnaprokuratuuri uurimisega VI DS 312/10 ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 10. septembril 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Małgorzata Handzliki puutumatuse äravõtmise taotlust, mille edastas 3. juulil 2012. aastal Poola Vabariigi peaprokurör seoses Varssavi ringkonnaprokuratuuri uurimisega VI DS 312/10 ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 10. septembril 2012. aastal,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Małgorzata Handzliki ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Małgorzata Handzliki ära kuulanud,

| — | olles samuti ära kuulanud Euroopa Pettustevastase Ameti peadirektori Giovanni Kessleri ning Euroopa Parlamendi finantsküsimuste peadirektori Roger Vanhaereni, |
| --- | --- |

—

olles samuti ära kuulanud Euroopa Pettustevastase Ameti peadirektori Giovanni Kessleri ning Euroopa Parlamendi finantsküsimuste peadirektori Roger Vanhaereni,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta ja 6. septembri 2011. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta ja 6. septembri 2011. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Poola Vabariigi põhiseaduse artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Poola Vabariigi põhiseaduse artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0195/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0195/2013),

| A. | arvestades, et Poola Vabariigi peaprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikmelt Małgorzata Handzlikilt parlamendiliikme puutumatuse äravõtmist seoses uurimise ja väidetavat õigusrikkumist käsitleva võimaliku kohtumenetlusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Poola Vabariigi peaprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikmelt Małgorzata Handzlikilt parlamendiliikme puutumatuse äravõtmist seoses uurimise ja väidetavat õigusrikkumist käsitleva võimaliku kohtumenetlusega;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| C. | arvestades, et Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 105 lõike 2 kohaselt võib parlamendiliikmeid kohtulikule vastutusele võtta ainult parlamendi nõusolekul; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 105 lõike 2 kohaselt võib parlamendiliikmeid kohtulikule vastutusele võtta ainult parlamendi nõusolekul;

| D. | arvestades, et peaprokuröri taotlus on seotud kohtumenetlusega, mis käsitleb Poola 6. juuni 1997. aasta kriminaalkoodeksi kohast väidetavat õigusrikkumist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et peaprokuröri taotlus on seotud kohtumenetlusega, mis käsitleb Poola 6. juuni 1997. aasta kriminaalkoodeksi kohast väidetavat õigusrikkumist;

| E. | arvestades, et sisuliselt on süüdistus seotud katsega rikkuda kõnealuse koodeksi artikli 270 lõiget 1 ja artikli 286 lõiget 1, milles käsitletakse vastavalt pettust ja võltsitud dokumentide kasutamist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sisuliselt on süüdistus seotud katsega rikkuda kõnealuse koodeksi artikli 270 lõiget 1 ja artikli 286 lõiget 1, milles käsitletakse vastavalt pettust ja võltsitud dokumentide kasutamist;

| F. | arvestades, et Małgorzata Handzlikit süüdistatakse liidu finantshuvide vastases pettusekatses, kuna väidetavalt esitas ta võltsitud dokumente, et saada hüvitust keelekursusel osalemise kulude eest, kuigi ta tegelikult kursusel ei osalenud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Małgorzata Handzlikit süüdistatakse liidu finantshuvide vastases pettusekatses, kuna väidetavalt esitas ta võltsitud dokumente, et saada hüvitust keelekursusel osalemise kulude eest, kuigi ta tegelikult kursusel ei osalenud;

| G. | arvestades, et väidetavad teod ei kujuta endast Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamusi või antud hääli Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et väidetavad teod ei kujuta endast Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamusi või antud hääli Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses;

| H. | arvestades aga, et kui võtta arvesse, missugustes tingimustes mitmesugused asjaomased asutused Małgorzata Handzliki vastast süüdistust käsitlesid, ja pidada meeles kõnealuse summa väiksust ning tõendite ebakindlat seisundit ja päritolu, tekib menetluse suhtes tõsiseid kahtlusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades aga, et kui võtta arvesse, missugustes tingimustes mitmesugused asjaomased asutused Małgorzata Handzliki vastast süüdistust käsitlesid, ja pidada meeles kõnealuse summa väiksust ning tõendite ebakindlat seisundit ja päritolu, tekib menetluse suhtes tõsiseid kahtlusi;

| I. | arvestades, et seetõttu näib, et tegemist on juhtumiga, kus võib eeldada fumus persecutionis’t; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et seetõttu näib, et tegemist on juhtumiga, kus võib eeldada fumus persecutionis’t;

| J. | arvestades, et Małgorzata Handzliki puutumatust ei tohiks seetõttu ära võtta; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Małgorzata Handzliki puutumatust ei tohiks seetõttu ära võtta;

| 1. | otsustab Małgorzata Handzliki puutumatust mitte ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Małgorzata Handzliki puutumatust mitte ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamata Poola Vabariigi peaprokurörile ja Małgorzata Handzlikile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamata Poola Vabariigi peaprokurörile ja Małgorzata Handzlikile.

---

(1)  12. mai 1964. aasta otsus kohtuasjas 101/63: Wagner vs. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 195; 10. juuli 1986. aasta otsus kohtuasjas 149/85: Wybot vs. Faure ja teised, EKL 1986, lk 2391; 15. oktoobri 2008. aasta otsus kohtuasjas T-345/05: Mote vs. Euroopa Parlament, EKL 2008, lk II-2849; 21. oktoobri 2008. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-200/07 ja C-201/07: Marra vs. De Gregorio ja Clemente, EKL 2008, lk I-7929; 19. märtsi 2010. aasta otsus kohtuasjas T-42/06: Gollnisch vs. Euroopa Parlament ning 6. septembri 2011. aasta otsus kohtuasjas C-163/10: Patriciello, EKL 2010, lk II-1135.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/182 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/182

---

P7_TA(2013)0238

Alexander Alvaro parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta otsus Alexander Alvaro puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2013/2106(IMM))

(2016/C 065/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Alexander Alvaro puutumatuse äravõtmise taotlust, mille Saksamaa justiitsministeerium esitas 8. mail 2013 seoses Kölni peaprokuröri (Saksamaa) algatatud kohtumenetlusega ja millest anti teada 23. mai 2013. aasta täiskogul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Alexander Alvaro puutumatuse äravõtmise taotlust, mille Saksamaa justiitsministeerium esitas 8. mail 2013 seoses Kölni peaprokuröri (Saksamaa) algatatud kohtumenetlusega ja millest anti teada 23. mai 2013. aasta täiskogul,

| — | võttes arvesse, et Alexander Alvarole anti võimalus anda selgitusi vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et Alexander Alvarole anti võimalus anda selgitusi vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Saksamaa põhiseaduse artiklit 46, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saksamaa põhiseaduse artiklit 46,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0188/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0188/2013),

| A. | arvestades, et Kölni (Saksamaa) peaprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme ja asepresidendi Alexander Alvaro parlamendiliikme puutumatuse äravõtmist seoses uurimismenetluse alustamisega väidetava õiguserikkumise suhtes; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Kölni (Saksamaa) peaprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme ja asepresidendi Alexander Alvaro parlamendiliikme puutumatuse äravõtmist seoses uurimismenetluse alustamisega väidetava õiguserikkumise suhtes;

| B. | arvestades, et peaprokuröri taotlus on seotud tõsise liiklusõnnetusega, milles Alexander Alvaro oli osaline; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et peaprokuröri taotlus on seotud tõsise liiklusõnnetusega, milles Alexander Alvaro oli osaline;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| D. | arvestades, et Saksa põhiseaduse artikli 46 lõike 2 kohaselt võib parlamendiliiget süüteo eest vastutusele võtta ainult parlamendi nõusolekul, välja arvatud juhul, kui ta tabatakse õiguserikkumiselt või päev pärast seda, kui ta kõnealuse teo toime pani; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Saksa põhiseaduse artikli 46 lõike 2 kohaselt võib parlamendiliiget süüteo eest vastutusele võtta ainult parlamendi nõusolekul, välja arvatud juhul, kui ta tabatakse õiguserikkumiselt või päev pärast seda, kui ta kõnealuse teo toime pani;

| E. | arvestades, et sellest järelduvalt peab Euroopa Parlament võtma Alexander Alvarolt ära parlamendiliikme puutumatuse, kui kohtumenetlust tema suhtes jätkatakse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sellest järelduvalt peab Euroopa Parlament võtma Alexander Alvarolt ära parlamendiliikme puutumatuse, kui kohtumenetlust tema suhtes jätkatakse;

| F. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikkel 9 ja Saksa põhiseaduse artikli 46 lõige 2 ei takista Alexander Alvarolt puutumatuse äravõtmist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikkel 9 ja Saksa põhiseaduse artikli 46 lõige 2 ei takista Alexander Alvarolt puutumatuse äravõtmist;

| G. | arvestades, et seetõttu on soovitatav kõnealuse juhtumi puhul parlamendiliikme puutumatus ära võtta; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et seetõttu on soovitatav kõnealuse juhtumi puhul parlamendiliikme puutumatus ära võtta;

| 1. | otsustab Alexander Alvaro puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Alexander Alvaro puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Saksamaa Liitvabariigi pädevatele ametiasutustele ja Alexander Alvarole. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Saksamaa Liitvabariigi pädevatele ametiasutustele ja Alexander Alvarole.

---

Kolmapäev, 12. juuni 2013

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/184 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/184

---

P7_TA(2013)0250

Alaliste komisjonide arvuline koosseis

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta otsus alaliste komisjonide liikmete arvu kohta ((2013/2671(RSO))

(2016/C 065/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse esimeeste konverentsi ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimeeste konverentsi ettepanekut,

| — | võttes arvesse oma 15. juuli 2009. aasta otsust (1), 14. detsembri 2011. aasta otsust (2) ja 18. jaanuari 2012. aasta otsust (3) alaliste komisjonide liikmete arvu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. juuli 2009. aasta otsust (1), 14. detsembri 2011. aasta otsust (2) ja 18. jaanuari 2012. aasta otsust (3) alaliste komisjonide liikmete arvu kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 183, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 183,

| 1. | otsustab muuta alaliste komisjonide liikmete arvu järgmiselt:






  I. | Väliskomisjon – 79 liiget |
| --- | --- | --- |

1.

otsustab muuta alaliste komisjonide liikmete arvu järgmiselt:

I.

Väliskomisjon – 79 liiget

| II. | Arengukomisjon – 30 liiget |
| --- | --- |

II.

Arengukomisjon – 30 liiget

| III. | Rahvusvahelise kaubanduse komisjon – 31 liiget |
| --- | --- |

III.

Rahvusvahelise kaubanduse komisjon – 31 liiget

| IV. | Eelarvekomisjon – 45 liiget |
| --- | --- |

IV.

Eelarvekomisjon – 45 liiget

| V. | Eelarvekontrollikomisjon – 31 liiget |
| --- | --- |

V.

Eelarvekontrollikomisjon – 31 liiget

| VI. | Majandus- ja rahanduskomisjon – 50 liiget |
| --- | --- |

VI.

Majandus- ja rahanduskomisjon – 50 liiget

| VII. | Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon – 50 liiget |
| --- | --- |

VII.

Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon – 50 liiget

| VIII. | Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon – 71 liiget |
| --- | --- |

VIII.

Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon – 71 liiget

| IX. | Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon – 61 liiget |
| --- | --- |

IX.

Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon – 61 liiget

| X. | Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon – 41 liiget |
| --- | --- |

X.

Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon – 41 liiget

| XI. | Transpordi- ja turismikomisjon – 47 liiget |
| --- | --- |

XI.

Transpordi- ja turismikomisjon – 47 liiget

| XII. | Regionaalarengukomisjon – 50 liiget |
| --- | --- |

XII.

Regionaalarengukomisjon – 50 liiget

| XIII. | Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon – 44 liiget |
| --- | --- |

XIII.

Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon – 44 liiget

| XIV. | Kalanduskomisjon – 25 liiget |
| --- | --- |

XIV.

Kalanduskomisjon – 25 liiget

| XV. | Kultuuri- ja hariduskomisjon – 31 liiget |
| --- | --- |

XV.

Kultuuri- ja hariduskomisjon – 31 liiget

| XVI. | Õiguskomisjon – 25 liiget |
| --- | --- |

XVI.

Õiguskomisjon – 25 liiget

| XVII. | Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon – 60 liiget |
| --- | --- |

XVII.

Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon – 60 liiget

| XVIII. | Põhiseaduskomisjon – 26 liiget |
| --- | --- |

XVIII.

Põhiseaduskomisjon – 26 liiget

| XIX. | Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon – 35 liiget |
| --- | --- |

XIX.

Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon – 35 liiget

| XX. | Petitsioonikomisjon – 35 liiget |
| --- | --- |

XX.

Petitsioonikomisjon – 35 liiget

| 2. | otsustab, et käesolev otsus jõustub 1. juulil 2013. aastal; |
| --- | --- |

2.

otsustab, et käesolev otsus jõustub 1. juulil 2013. aastal;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 224 E, 19.8.2010, lk 34.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0570.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0001.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 11. juuni 2013

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/185 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/185

---

P7_TA(2013)0235

Tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava – 1 ***I

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava (COM(2012)0021 – C7-0042/2012 – 2012/0013(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 065/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0021),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0042/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0042/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0141/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0141/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

P7_TC1-COD(2012)0013

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee aasta arvamust (1),

järgides seadusandlikku tavamenetlust (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1342/2008 (millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 423/2004) (3) antakse nõukogule õigus teha seiret ning vaadata läbi
  määruses täpsustatud
  kalastussuremuse maksimaalsed tasemed ja sellega seotud kudekarja biomassi tasemed. [ME 1] |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1342/2008 (millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 423/2004) (3) antakse nõukogule õigus teha seiret ning vaadata läbi
  määruses täpsustatud
  kalastussuremuse maksimaalsed tasemed ja sellega seotud kudekarja biomassi tasemed. [ME 1]

[ME 2]

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1342/2008 sätete mitteolemuslike osade muutmiseks või täiendamiseks tuleks komisjonile delegeerida volitused võtta vastu õigusakte kooskõlas aluslepingu artikliga 290 järgmistel juhtudel:






  — | kalastussuremuse taseme ja sellega seotud kudekarja biomassi taseme kehtestatud väärtuste muutmine, kui eesmärgiks seatud kalastussuremuse tase on saavutatud; |
| --- | --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1342/2008 sätete mitteolemuslike osade muutmiseks või täiendamiseks tuleks komisjonile delegeerida volitused võtta vastu õigusakte kooskõlas aluslepingu artikliga 290 järgmistel juhtudel:

—

kalastussuremuse taseme ja sellega seotud kudekarja biomassi taseme kehtestatud väärtuste muutmine, kui eesmärgiks seatud kalastussuremuse tase on saavutatud;

| — | püügikoormuse kohandamise eeskirjade kehtestamine, kui laevarühm jäetakse püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast välja või võetakse sinna tagasi; |
| --- | --- |

—

püügikoormuse kohandamise eeskirjade kehtestamine, kui laevarühm jäetakse püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast välja või võetakse sinna tagasi;

| — | eeskirjad, milles käsitletakse artikli 14 lõikes 3 osutatud püügivõimsuse arvutamise meetodit ning maksimaalse püügivõimsuse taseme kohandamist kalapüügi alalise lõpetamise ja püügivõimsuse ülekandmise tõttu; |
| --- | --- |

—

eeskirjad, milles käsitletakse artikli 14 lõikes 3 osutatud püügivõimsuse arvutamise meetodit ning maksimaalse püügivõimsuse taseme kohandamist kalapüügi alalise lõpetamise ja püügivõimsuse ülekandmise tõttu;

| — | eeskirjad, milles käsitletakse maksimaalse lubatud püügikoormuse kohandamise arvutamise meetodit seoses kvootide haldamisega; |
| --- | --- |

—

eeskirjad, milles käsitletakse maksimaalse lubatud püügikoormuse kohandamise arvutamise meetodit seoses kvootide haldamisega;

| — | eeskirjad, milles käsitletakse maksimaalse lubatud püügikoormuse kohandamise arvutamise meetodit seoses püügikoormuse ülekandmisega püügikoormuse rühmade vahel; |
| --- | --- |

—

eeskirjad, milles käsitletakse maksimaalse lubatud püügikoormuse kohandamise arvutamise meetodit seoses püügikoormuse ülekandmisega püügikoormuse rühmade vahel;

| — | muudatused I lisas sätestatud geograafiliste piirkondade ja püügivahendite rühmade koostises. |
| --- | --- |

—

muudatused I lisas sätestatud geograafiliste piirkondade ja püügivahendite rühmade koostises.

| (4) | Eriti oluline on, et komisjon korraldaks ettevalmistustöö käigus asjakohaseid konsultatsioone, kaasa arvatud ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase esitamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(4)

Eriti oluline on, et komisjon korraldaks ettevalmistustöö käigus asjakohaseid konsultatsioone, kaasa arvatud ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase esitamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

[ME 3]

| (6) | Selleks et tagada ühetaolised tingimused määruse (EÜ) nr 1342/2008 rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused seoses üksikasjalike eeskirjadega, mis käsitlevad komisjonile käesoleva määruse kohase teabe edastamise korda ja vormi, kalapüügiloa vormi ja püügiloaga laevade nimekirja. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendusvolituste teostamise suhtes (4). |
| --- | --- |

(6)

Selleks et tagada ühetaolised tingimused määruse (EÜ) nr 1342/2008 rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused seoses üksikasjalike eeskirjadega, mis käsitlevad komisjonile käesoleva määruse kohase teabe edastamise korda ja vormi, kalapüügiloa vormi ja püügiloaga laevade nimekirja. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendusvolituste teostamise suhtes (4).

[ME 4]

| (8) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1342/2008 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1342/2008 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1342/2008 muudetakse järgmiselt:

| -1. | Artikli 8 lõige 6 asendatakse järgmisega:




  „6.
     
  Kui lõikes 1 osutatud tursavaru on kasutatud määral, et kalastussuremuse tase on olnud kolmel järjestikusel aastal ligilähedaselt 0,4, hindab komisjon käesoleva artikli kohaldamist. Vajaduse korral teeb komisjon pikaajalise kava muutmiseks asjakohaseid ettepanekuid, mis võetakse vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt, tagamaks varu kasutamise maksimaalse jätkusuutliku saagikuse põhjal.”[ME 5] |
| --- | --- |

-1.

Artikli 8 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.
     
  Kui lõikes 1 osutatud tursavaru on kasutatud määral, et kalastussuremuse tase on olnud kolmel järjestikusel aastal ligilähedaselt 0,4, hindab komisjon käesoleva artikli kohaldamist. Vajaduse korral teeb komisjon pikaajalise kava muutmiseks asjakohaseid ettepanekuid, mis võetakse vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt, tagamaks varu kasutamise maksimaalse jätkusuutliku saagikuse põhjal.”[ME 5]

| 1. | Artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   
  Komisjon võtab
  artikli 31a kohaselt vastu delegeeritud õigusaktid
  , millega määratakse kindlaks
  artikli 5 lõikes 2, artiklis 6 ja artikli 7 lõikes 2 sätestatud
  uued väärtused
  , kui saavutatakse artikli 5 lõikes 2
  määratud
  eesmärgiks olev kalastussuremuse tase või kui
  komisjon leiab STECFi nõuannete ja võimaluse korral muude
  teaduslike andmete
  alusel ning pärast põhjalikku konsulteerimist asjaomase piirkondliku nõuandekomisjoniga, et
  see eesmärgiks olev tase või artiklis 6 sätestatud kudekarja biomassi miinimum- ja ennetuslikud tasemed või artikli 7 lõikes 2 nimetatud kalastussuremuse määrad
  ei ole
  varude ammendumise vältimiseks ja maksimaalse jätkusuutliku saagikuse säilitamiseks enam sobivad.”[ME 6] |
| --- | --- |

1.

Artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   
  Komisjon võtab
  artikli 31a kohaselt vastu delegeeritud õigusaktid
  , millega määratakse kindlaks
  artikli 5 lõikes 2, artiklis 6 ja artikli 7 lõikes 2 sätestatud
  uued väärtused
  , kui saavutatakse artikli 5 lõikes 2
  määratud
  eesmärgiks olev kalastussuremuse tase või kui
  komisjon leiab STECFi nõuannete ja võimaluse korral muude
  teaduslike andmete
  alusel ning pärast põhjalikku konsulteerimist asjaomase piirkondliku nõuandekomisjoniga, et
  see eesmärgiks olev tase või artiklis 6 sätestatud kudekarja biomassi miinimum- ja ennetuslikud tasemed või artikli 7 lõikes 2 nimetatud kalastussuremuse määrad
  ei ole
  varude ammendumise vältimiseks ja maksimaalse jätkusuutliku saagikuse säilitamiseks enam sobivad.”[ME 6]

| 2. | Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Liikmesriigid esitavad igal aastal komisjonile asjakohased andmed tagamaks, et eespool toodud tingimused on pidevalt täidetud.” |
| --- | --- | --- |

2.

Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Liikmesriigid esitavad igal aastal komisjonile asjakohased andmed tagamaks, et eespool toodud tingimused on pidevalt täidetud.”

| b) | lisatakse järgmised lõiked:
  „4.   Komisjonile antakse volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 31a, et kehtestada eeskirjad püügikoormuse kohandamiseks, juhul kui laevarühm jäetakse artikli 11 lõike 2 kohaselt püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast välja või võetakse sinna tagasi, ning juhul kui laev ei vasta enam väljajätmise otsuses sätestatud nõuetele.
  5.   Komisjon võib vastu võtta rakendusaktid, mis sätestavad artikli 11 lõike 3 kohase teabe komisjonile edastamise korra ja vormi üksikasjalikud eeskirjad. Rakendusaktid võetakse vastu artikli 32 lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„4.   Komisjonile antakse volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 31a, et kehtestada eeskirjad püügikoormuse kohandamiseks, juhul kui laevarühm jäetakse artikli 11 lõike 2 kohaselt püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast välja või võetakse sinna tagasi, ning juhul kui laev ei vasta enam väljajätmise otsuses sätestatud nõuetele.

5.   Komisjon võib vastu võtta rakendusaktid, mis sätestavad artikli 11 lõike 3 kohase teabe komisjonile edastamise korra ja vormi üksikasjalikud eeskirjad. Rakendusaktid võetakse vastu artikli 32 lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt.”

| 2a. | Artikli 13 lõige 7 asendatakse järgmisega:




  „7.
     
  Komisjon palub STECFil igal aastal võrrelda lõike 2 punkti c kohaldamisest tulenevat tursa suremuse vähenemist vähenemisega, mis oleks võinud toimuda tulenevalt artikli 12 lõikes 4 osutatud püügikoormuse kohandamisest. Komisjon teeb seda teavet arvestades vajaduse korral asjakohaseid ettepanekuid, et kohandada püügikoormust, mida võib järgmisel aastal asjaomasele püügivahendite rühmale määrata.” [ME 7] |
| --- | --- |

2a.

Artikli 13 lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.
     
  Komisjon palub STECFil igal aastal võrrelda lõike 2 punkti c kohaldamisest tulenevat tursa suremuse vähenemist vähenemisega, mis oleks võinud toimuda tulenevalt artikli 12 lõikes 4 osutatud püügikoormuse kohandamisest. Komisjon teeb seda teavet arvestades vajaduse korral asjakohaseid ettepanekuid, et kohandada püügikoormust, mida võib järgmisel aastal asjaomasele püügivahendite rühmale määrata.” [ME 7]

| 3. | Artiklile 14 lisatakse järgmine lõige:
  „5.   Liikmesriik teatab komisjonile lõikes 3 osutatud maksimaalse püügivõimsuse arvutamise aluse ja teavitab selle igast kohandamisest kalapüügi alalise lõpetamise ja artikli 16 lõike 3 kohase püügivõimsuse ülekandmise tõttu.” |
| --- | --- |

3.

Artiklile 14 lisatakse järgmine lõige:

„5.   Liikmesriik teatab komisjonile lõikes 3 osutatud maksimaalse püügivõimsuse arvutamise aluse ja teavitab selle igast kohandamisest kalapüügi alalise lõpetamise ja artikli 16 lõike 3 kohase püügivõimsuse ülekandmise tõttu.”

| 4. | Lisatakse artikkel:
  „Artikkel 14a
  Komisjoni volitused
  1.   Komisjonile antakse volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 31a, et kehtestada eeskirjad seoses artikli 14 lõikes 3 osutatud püügivõimsuse arvutamise meetodiga ning maksimaalse püügivõimsuse taseme kohandamisega kalapüügi alalise lõpetamise ja püügivõimsuse ülekandmise tõttu artikli 16 lõike 3 kohaselt.
  2.   Komisjon võib vastu võtta rakendusaktid, mis sätestavad üksikasjalikud eeskirjad järgmise kohta:






  a) | artikli 14 lõikes 2 osutatud kalapüügiloa vorm ja menetlused, mille kohaselt liikmesriigid teevad püügiluba omavate laevade nimekirja kättesaadavaks vastavalt artikli 14 lõikele 4; |
| --- | --- | --- |

4.

Lisatakse artikkel:

„Artikkel 14a

Komisjoni volitused

1.   Komisjonile antakse volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 31a, et kehtestada eeskirjad seoses artikli 14 lõikes 3 osutatud püügivõimsuse arvutamise meetodiga ning maksimaalse püügivõimsuse taseme kohandamisega kalapüügi alalise lõpetamise ja püügivõimsuse ülekandmise tõttu artikli 16 lõike 3 kohaselt.

2.   Komisjon võib vastu võtta rakendusaktid, mis sätestavad üksikasjalikud eeskirjad järgmise kohta:

a)

artikli 14 lõikes 2 osutatud kalapüügiloa vorm ja menetlused, mille kohaselt liikmesriigid teevad püügiluba omavate laevade nimekirja kättesaadavaks vastavalt artikli 14 lõikele 4;

| b) | artikli 14 lõikes 5 osutatud teabe komisjonile edastamise kord ja vorm. |
| --- | --- |

b)

artikli 14 lõikes 5 osutatud teabe komisjonile edastamise kord ja vorm.

Rakendusaktid võetakse vastu artikli 32 lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt.”

| 5. | Artiklile 16 lisatakse järgmised lõiked:
  „4.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni igast püügivõimsuse kohandamisest käesoleva artikli kohaselt.
  5.   Komisjonile antakse volitused võtta artikli 31a kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada eeskirjad maksimaalse lubatud püügikoormuse kohandamise arvutamise meetodi kohta seoses kvootide haldamisega.
  6.   Komisjon võib vastu võtta rakendusaktid, mis sätestavad lõikes 4 osutatud teabe komisjonile edastamise korra ja vormi üksikasjalikud eeskirjad. Rakendusaktid võetakse vastu artikli 32 lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

5.

Artiklile 16 lisatakse järgmised lõiked:

„4.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni igast püügivõimsuse kohandamisest käesoleva artikli kohaselt.

5.   Komisjonile antakse volitused võtta artikli 31a kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada eeskirjad maksimaalse lubatud püügikoormuse kohandamise arvutamise meetodi kohta seoses kvootide haldamisega.

6.   Komisjon võib vastu võtta rakendusaktid, mis sätestavad lõikes 4 osutatud teabe komisjonile edastamise korra ja vormi üksikasjalikud eeskirjad. Rakendusaktid võetakse vastu artikli 32 lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt.”

| 6. | Artiklile 17 lisatakse järgmised lõiked:
  „6.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni igast püügivõimsuse kohandamisest käesoleva artikli kohaselt.
  7.   Komisjonile antakse volitused võtta artikli 31a kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada eeskirjad maksimaalse lubatud püügikoormuse kohandamise arvutamise meetodi kohta seoses püügikoormuse ülekandmisega püügikoormuse rühmade vahel.
  8.   Komisjon võib vastu võtta rakendusaktid, mis sätestavad lõikes 6 osutatud teabe komisjonile edastamise korra ja vormi üksikasjalikud eeskirjad. Rakendusaktid võetakse vastu artikli 32 lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

6.

Artiklile 17 lisatakse järgmised lõiked:

„6.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni igast püügivõimsuse kohandamisest käesoleva artikli kohaselt.

7.   Komisjonile antakse volitused võtta artikli 31a kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada eeskirjad maksimaalse lubatud püügikoormuse kohandamise arvutamise meetodi kohta seoses püügikoormuse ülekandmisega püügikoormuse rühmade vahel.

8.   Komisjon võib vastu võtta rakendusaktid, mis sätestavad lõikes 6 osutatud teabe komisjonile edastamise korra ja vormi üksikasjalikud eeskirjad. Rakendusaktid võetakse vastu artikli 32 lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt.”

| 7. | Artikkel 30 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 30
  Otsustamismenetlus
  Kui käesoleva määrusega on ette nähtud, et otsuse teeb nõukogu, teeb nõukogu otsuse vastavalt asutamislepingule.” |
| --- | --- |

7.

Artikkel 30 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 30

Otsustamismenetlus

Kui käesoleva määrusega on ette nähtud, et otsuse teeb nõukogu, teeb nõukogu otsuse vastavalt asutamislepingule.”

| 8. | Artikli 31 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „Komisjonile antakse volitused võtta artikli 31a kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et muuta käesoleva määruse I lisa järgmistest põhimõtetest lähtudes:” |
| --- | --- |

8.

Artikli 31 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Komisjonile antakse volitused võtta artikli 31a kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et muuta käesoleva määruse I lisa järgmistest põhimõtetest lähtudes:”

| 9. | Lisatakse artikkel:
  „Artikkel 31a
  Delegeeritud volituste rakendamine
  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
  2.   Artikli 10 lõikes 1, artikli 11 lõikes 4, artikli 14a lõikes 1, artikli 16 lõikes 5, artikli 17 lõikes 7 ja artiklis 31 osutatud
  õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kolmeks aastaks alates ...

   (*).
  Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne kolmeaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist
  . [ME 8]

  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 10 lõikes 1, artikli 11 lõikes 4, artikli 14a lõikes 1, artikli 16 lõikes 5, artikli 17 lõikes 7 ja artiklis 31 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
  4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  5.   Artikli 10 lõike 1, artikli 11 lõike 4, artikli 14a lõike 1, artikli 16 lõike 5, artikli 17 lõike 7
  või
  artikli 31 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusakti teatavaks tegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet . Kõnealust ajavahemikku pikendatakse Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel kahe kuu võrra.”

  (*)  
  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.
  " |
| --- | --- |

9.

Lisatakse artikkel:

„Artikkel 31a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 10 lõikes 1, artikli 11 lõikes 4, artikli 14a lõikes 1, artikli 16 lõikes 5, artikli 17 lõikes 7 ja artiklis 31 osutatud
  õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kolmeks aastaks alates ...

   (*).
  Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne kolmeaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist
  . [ME 8]

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 10 lõikes 1, artikli 11 lõikes 4, artikli 14a lõikes 1, artikli 16 lõikes 5, artikli 17 lõikes 7 ja artiklis 31 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 10 lõike 1, artikli 11 lõike 4, artikli 14a lõike 1, artikli 16 lõike 5, artikli 17 lõike 7
  või
  artikli 31 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusakti teatavaks tegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet . Kõnealust ajavahemikku pikendatakse Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel kahe kuu võrra.”

(*)  
  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.
  "

| 10. | Artikkel 32 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 32
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 alusel loodud kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee. Kõnealune komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (**) tähenduses.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

  (**)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”" |
| --- | --- |

10.

Artikkel 32 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 32

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 alusel loodud kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee. Kõnealune komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (**) tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

(**)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”"

| 11. | Artikkel 34 asendatakse järgmisega:




  „Artikkel 34




  Läbivaatamine




  1.
     
  Komisjon hindab hiljemalt käesoleva määruse kolmandal kohaldamisaastal ja seejärel selle igal kolmandal kohaldamisaastal STECFi nõuannete põhjal ja pärast asjaomase piirkondliku nõuandekomisjoniga konsulteerimist majandamismeetmete mõju asjaomastele tursavarudele ning nende varude püügile. Vajaduse korral esitab komisjon pikaajalise kava muutmiseks asjakohaseid ettepanekuid, mis võetakse vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt.




  2.
     
  Lõige 1 ei piira käesolevas määruses sätestatud volituste delegeerimist.” [ME 11] |
| --- | --- |

11.

Artikkel 34 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 34

Läbivaatamine

1.
     
  Komisjon hindab hiljemalt käesoleva määruse kolmandal kohaldamisaastal ja seejärel selle igal kolmandal kohaldamisaastal STECFi nõuannete põhjal ja pärast asjaomase piirkondliku nõuandekomisjoniga konsulteerimist majandamismeetmete mõju asjaomastele tursavarudele ning nende varude püügile. Vajaduse korral esitab komisjon pikaajalise kava muutmiseks asjakohaseid ettepanekuid, mis võetakse vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt.

2.
     
  Lõige 1 ei piira käesolevas määruses sätestatud volituste delegeerimist.” [ME 11]

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. ”

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 204.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta seisukoht.

2

(3)  ELT L 348, 24.12.2008, lk 20.

3

(4)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

4

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/190 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/190

---

P7_TA(2013)0241

Intellektuaalomandi õiguskaitse tagamine tollis ***II

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus intellektuaalomandi õigusi käsitlevate tollialaste õigusaktide rakendamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1383/2003 (06353/1/2013 – C7-0142/2013 – 2011/0137(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2016/C 065/31)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (06353/1/2013 – C7-0142/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (06353/1/2013 – C7-0142/2013),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2011)0285) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2011)0285) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 72, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 72,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0185/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0185/2013),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks;

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1;

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 3.7.2012, P7_TA(2012)0272.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/191 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/191

---

P7_TA(2013)0242

Imikutele ja väikelastele ning meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud toiduained ***II

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus imikute ja väikelaste toidu, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajate kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/52/EMÜ, komisjoni direktiivid 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/39/EÜ ning komisjoni määrused (EÜ) nr 41/2009 ja (EÜ) nr 953/2009 (05394/1/2013 – C7-0133/2013 – 2011/0156(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2016/C 065/32)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (05394/1/2013 – C7-0133/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (05394/1/2013 – C7-0133/2013),

| — | võttes arvesse Itaalia Senati poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Itaalia Senati poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. oktoobri 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. oktoobri 2011. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, mis on esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 6 alusel ning milles käsitletakse nõukogu esimese lugemise seisukohta (COM(2013)0241), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, mis on esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 6 alusel ning milles käsitletakse nõukogu esimese lugemise seisukohta (COM(2013)0241),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2011)0353) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2011)0353) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 72, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 72,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0191/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0191/2013),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks;

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse;

| 3. | märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

3.

märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1;

| 5. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

5.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 24, 28.1.2012, lk 119.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 14.6.2012, P7_TA(2012)0255.

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldus pestitsiidide kohta

Artikli 11 lõike 1 punkti b rakendamisel pöörab komisjon erilist tähelepanu pestitsiididele, mis sisaldavad toimeaineid, taimekaitseaineid või sünergiste, mis on määruse (EÜ) nr 1272/2008 (1) kohaselt liigitatud 1A või 1B kategooria mutageenideks, 1A või 1B kategooria kantserogeenideks, 1A või 1B kategooria reproduktiivtoksilisteks aineteks, või mille puhul on leitud, et neil on endokriinseid häireid põhjustavad omadused, mis võivad avaldada inimestele kahjulikku mõju, või mis on väga mürgised või millel on kriitiline mõju, nagu neurotoksiline või immunotoksiline mõju, eesmärgiga lõpptulemusena nende kasutamist vältida.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/192 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/192

---

P7_TA(2013)0243

Töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuded seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega ***I

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega (kahekümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (COM(2011)0348 – C7-0191/2011 – 2011/0152(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 065/33)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0348), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0348),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 153 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0191/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 153 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0191/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 7. detsembri 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 7. detsembri 2011. aasta arvamust (1),

| — | olles konsulteerinud Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 10. aprilli 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 10. aprilli 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A7-0009/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A7-0009/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 43, 15.2.2012, lk 47.

---

P7_TC1-COD(2011)0152

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, mis käsitleb töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõudeid seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega (20. üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/40/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2013/35/EL) lõplikule kujule).

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/193 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/193

---

P7_TA(2013)0244

Tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava – 2 ***I

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava (COM(2012)0498 – C7-0290/2012 – 2012/0236(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 065/34)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0498), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0498),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0290/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0290/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 13. detsembri 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 13. detsembri 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0146/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0146/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 44, 15.2.2013, lk 125.

---

P7_TC1-COD(2012)0236

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) läbiviidud nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1342/2008 (millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava) (3) teaduslik hindamine on osutanud mitmetele probleemidele seoses kõnealuse määruse kohaldamisega. |
| --- | --- |

(1)

Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) läbiviidud nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1342/2008 (millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava) (3) teaduslik hindamine on osutanud mitmetele probleemidele seoses kõnealuse määruse kohaldamisega.

| (2) | Mõned liikmesriigid on kasutanud erinevaid meetodeid võrdlusaasta jooksul püügikoormuse arvutamiseks ning ka kava raames teatatud kasutatud püügikoormuse arvutamiseks. See on võimaldanud kasutada kavaga ettenähtust kõrgemat püügikoormuse taset, mistõttu tuleks
  olukorda
  parandada
  , ühtlustades eri liikmesriikides kasutatavaid püügikoormuse arvutamise meetodeid
  . [ME 1] |
| --- | --- |

(2)

Mõned liikmesriigid on kasutanud erinevaid meetodeid võrdlusaasta jooksul püügikoormuse arvutamiseks ning ka kava raames teatatud kasutatud püügikoormuse arvutamiseks. See on võimaldanud kasutada kavaga ettenähtust kõrgemat püügikoormuse taset, mistõttu tuleks
  olukorda
  parandada
  , ühtlustades eri liikmesriikides kasutatavaid püügikoormuse arvutamise meetodeid
  . [ME 1]

| (3) | Analüütiliste hinnangute puudumine mõnede geograafiliste piirkondade kohta välistab püügikontrollieeskirjade kohaldamise, tuues kaasa lubatud kogupüügi ja püügikoormuse automaatse 25 % vähendamise aastas. Kava rakendamisest alates on asjaomastele piirkondadele eraldatud püügikoormusi märkimisväärselt vähendatud. STECFi läbiviidud teaduslik hindamine osutab sellele, et mõnel juhul oleks asjakohasem kasutada lubatud kogupüügi määramiseks muid näitajaid kui kalastussuremust ning pigem mitte vähendama automaatselt lubatud kogupüüki ja püügikoormust. |
| --- | --- |

(3)

Analüütiliste hinnangute puudumine mõnede geograafiliste piirkondade kohta välistab püügikontrollieeskirjade kohaldamise, tuues kaasa lubatud kogupüügi ja püügikoormuse automaatse 25 % vähendamise aastas. Kava rakendamisest alates on asjaomastele piirkondadele eraldatud püügikoormusi märkimisväärselt vähendatud. STECFi läbiviidud teaduslik hindamine osutab sellele, et mõnel juhul oleks asjakohasem kasutada lubatud kogupüügi määramiseks muid näitajaid kui kalastussuremust ning pigem mitte vähendama automaatselt lubatud kogupüüki ja püügikoormust.

| (3a) | Kalastussuremuse määra hoidmine teaduslikele andmetele tugineval jätkusuutlikul tasemel peaks võimaldama kalavarude taastumist. Liikmesriikide prioriteet peaks olema selliste meetmete ja stiimulite väljatöötamine ja edendamine, millega püütakse teha lõpp soovimatule püügile. Selektiivsete püügivahendite kasutamiseks tuleks ette näha rahaline toetus. [ME 2] |
| --- | --- |

(3a)

Kalastussuremuse määra hoidmine teaduslikele andmetele tugineval jätkusuutlikul tasemel peaks võimaldama kalavarude taastumist. Liikmesriikide prioriteet peaks olema selliste meetmete ja stiimulite väljatöötamine ja edendamine, millega püütakse teha lõpp soovimatule püügile. Selektiivsete püügivahendite kasutamiseks tuleks ette näha rahaline toetus. [ME 2]

| (4) | Kavaga nähakse ette võimalus jätta välja laevad, mille tegevus ei aita märkimisväärselt kaasa tursa suremuse vähendamisele. Vältimaks olukorda, kus sellise tegevusega seotud püügikoormus suunatakse ümber tursapüügile, tuleb vähendada lähtetaseme püügikoormust. Selleks et vältida halduskoormust, mida tekitab lähtetaseme püügikoormuse pidev ümberarvutamine teatavate tegevuste väljajätmisel, on soovitav kehtestada selged väljajätmise kriteeriumid, et püügikoormuse lähtetasemed saaks lõplikult kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(4)

Kavaga nähakse ette võimalus jätta välja laevad, mille tegevus ei aita märkimisväärselt kaasa tursa suremuse vähendamisele. Vältimaks olukorda, kus sellise tegevusega seotud püügikoormus suunatakse ümber tursapüügile, tuleb vähendada lähtetaseme püügikoormust. Selleks et vältida halduskoormust, mida tekitab lähtetaseme püügikoormuse pidev ümberarvutamine teatavate tegevuste väljajätmisel, on soovitav kehtestada selged väljajätmise kriteeriumid, et püügikoormuse lähtetasemed saaks lõplikult kindlaks määrata.

| (5) | Selektiivsema püügitegevuse soodustamiseks täielikult dokumenteeritud kalapüügi puhul, kus arvestatakse kogu saak kvoodist maha, on asjakohane jätta kõnealustes katsetes osalevad laevad püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast välja. |
| --- | --- |

(5)

Selektiivsema püügitegevuse soodustamiseks täielikult dokumenteeritud kalapüügi puhul, kus arvestatakse kogu saak kvoodist maha, on asjakohane jätta kõnealustes katsetes osalevad laevad püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast välja.

| (6) | Maksimaalse lubatud püügikoormuse eraldamist on kava jõustumisest saadik peamiste tursapüügivahendite puhul oluliselt vähendatud. Sellel võib olla ulatuslik majanduslik ja sotsiaalne mõju laevastikuosadele, kes kasutavad samu püügivahendeid, kuid püüavad peaasjalikult muid liike kui turska. Kõnealuste sotsiaalsete ja majanduslike küsimuste käsitlemiseks tuleks kehtestada mehhanism püügikoormuse täiendava kohandamise peatamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Maksimaalse lubatud püügikoormuse eraldamist on kava jõustumisest saadik peamiste tursapüügivahendite puhul oluliselt vähendatud. Sellel võib olla ulatuslik majanduslik ja sotsiaalne mõju laevastikuosadele, kes kasutavad samu püügivahendeid, kuid püüavad peaasjalikult muid liike kui turska. Kõnealuste sotsiaalsete ja majanduslike küsimuste käsitlemiseks tuleks kehtestada mehhanism püügikoormuse täiendava kohandamise peatamiseks.

| (7) | Kuna artikli 13 lõike 2 punkti b teatava keele versioon erineb teistest, on tarvis muuta kõnealuse sätte teksti, et tagada selle ühetaoline kohaldamine. |
| --- | --- |

(7)

Kuna artikli 13 lõike 2 punkti b teatava keele versioon erineb teistest, on tarvis muuta kõnealuse sätte teksti, et tagada selle ühetaoline kohaldamine.

| (8) | Kuna kava rakendamisperioodil on täheldatud tursa tagasiheite kõrget määra, on vaja, et liikmesriigid võtaksid asjakohaseid meetmeid tagasiheite vähendamiseks
  ja võimaluse korral kaotamiseks
  , muu hulgas jaotades oma kalapüügivõimalused laevade vahel selliselt, et kvoodid vastaksid võimalikult suurel määral hinnangulisele saagile. [ME 3] |
| --- | --- |

(8)

Kuna kava rakendamisperioodil on täheldatud tursa tagasiheite kõrget määra, on vaja, et liikmesriigid võtaksid asjakohaseid meetmeid tagasiheite vähendamiseks
  ja võimaluse korral kaotamiseks
  , muu hulgas jaotades oma kalapüügivõimalused laevade vahel selliselt, et kvoodid vastaksid võimalikult suurel määral hinnangulisele saagile. [ME 3]

| (9) | Artiklitega 11 ja 13 ettenähtud erandid kava kohaldamisest seavad mittenõuetekohase rakendamise korral ohtu kava edukuse. Kõnealuste erandite rakendamise hindamine osutas vajadusele tugevdada seire, kontrolli ning täieliku dokumenteerimise nõudeid, mis õigustavad erandite tegemist. Arvestades, et liidu kalanduse kontrollraamistik on riskipõhine, tuleks erandite alusel võetavad meetmed liigitada kõrgeimasse riskirühma. |
| --- | --- |

(9)

Artiklitega 11 ja 13 ettenähtud erandid kava kohaldamisest seavad mittenõuetekohase rakendamise korral ohtu kava edukuse. Kõnealuste erandite rakendamise hindamine osutas vajadusele tugevdada seire, kontrolli ning täieliku dokumenteerimise nõudeid, mis õigustavad erandite tegemist. Arvestades, et liidu kalanduse kontrollraamistik on riskipõhine, tuleks erandite alusel võetavad meetmed liigitada kõrgeimasse riskirühma.

| (10) | Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks (4), tunnistati kehtetuks mitmed määruse (EÜ) nr 1342/2008 artiklid, kus osutati II ja III lisale. Kuna määruses (EÜ) nr 1342/2008 ei leidu rohkem viiteid II ja III lisale, tuleks need lisad välja jätta. |
| --- | --- |

(10)

Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks (4), tunnistati kehtetuks mitmed määruse (EÜ) nr 1342/2008 artiklid, kus osutati II ja III lisale. Kuna määruses (EÜ) nr 1342/2008 ei leidu rohkem viiteid II ja III lisale, tuleks need lisad välja jätta.

| (11) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1342/2008 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1342/2008 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1342/2008 muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  Püügikoormuse arvutamine
  1.   Käesoleva määruse kohaldamisel arvutatakse laevarühma püügikoormus selliselt, et liidetakse iga laeva püügivõimsuse (kW) ja selle laeva poolt I lisas sätestatud piirkonnas viibitud päevade arvu korrutised. Piirkonnas viibimise päev on mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik või osa sellest, mille kestel laev viibib kõnealuses piirkonnas ega ole sadamas
  või mille kestel kasutatakse kõnealuses piirkonnas vajaduse korral selle laeva püügivahendeid
  . [ME 4]

  2.   
  Liikmesriigid arvutavad
  piirkonnas viibimise
  päevade arvu vastavalt nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks)

   (*)

  artiklile 26
  .

  (*)  

  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.
  ”[ME 5]" |
| --- | --- |

1)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Püügikoormuse arvutamine

1.   Käesoleva määruse kohaldamisel arvutatakse laevarühma püügikoormus selliselt, et liidetakse iga laeva püügivõimsuse (kW) ja selle laeva poolt I lisas sätestatud piirkonnas viibitud päevade arvu korrutised. Piirkonnas viibimise päev on mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik või osa sellest, mille kestel laev viibib kõnealuses piirkonnas ega ole sadamas
  või mille kestel kasutatakse kõnealuses piirkonnas vajaduse korral selle laeva püügivahendeid
  . [ME 4]

2.   
  Liikmesriigid arvutavad
  piirkonnas viibimise
  päevade arvu vastavalt nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks)

   (*)

  artiklile 26
  .

(*)  

  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.
  ”[ME 5]"

| 1a) | Artiklile 8 lisatakse järgmine lõige:




  „5a.
     
  Olenemata lõigetest 2 kuni 5, võib nõukogu otsustada kehtestada lubatud kogupüügi alternatiivse taseme, kui see tase on teaduslike nõuannete põhjal kava eesmärkide saavutamiseks asjakohasem.” [ME 6] |
| --- | --- |

1a)

Artiklile 8 lisatakse järgmine lõige:

„5a.
     
  Olenemata lõigetest 2 kuni 5, võib nõukogu otsustada kehtestada lubatud kogupüügi alternatiivse taseme, kui see tase on teaduslike nõuannete põhjal kava eesmärkide saavutamiseks asjakohasem.” [ME 6]

| 2) | Artikkel 9 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 9
  Lubatud kogupüügi määramise erimenetlus
  1.   Kui ei ole piisavalt teavet lubatud kogupüügi määramiseks kooskõlas artikliga 7, määratakse Kattegati, Šotimaast läände jääva piirkonna ja Iiri mere tursavarude lubatud kogupüügiks teaduslikus nõuandes märgitud tase. Kui aga teaduslikus nõuandes märgitud tase on enam kui 20 % kõrgem eelneva aasta lubatud kogupüügist, määratakse lubatud kogupüügiks tase, mis on 20 % kõrgem eelneva aasta lubatud kogupüügist, või kui teaduslikus nõuandes märgitud tase on enam kui
  20 %
  madalam eelneva aasta lubatud kogupüügist, määratakse lubatud kogupüügiks tase, mis on
  20 %
  madalam eelneva aasta lubatud kogupüügist.
  2.   
  Erandina lõikest 1, kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et sihtpüüki ei tuleks teostada ning










  i) | kaaspüük tuleks viia miinimumini või seda tuleks vähendada STECFi või ICESi soovitatud tasemeni, ja/või |
| --- | --- | --- |

2)

Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9

Lubatud kogupüügi määramise erimenetlus

1.   Kui ei ole piisavalt teavet lubatud kogupüügi määramiseks kooskõlas artikliga 7, määratakse Kattegati, Šotimaast läände jääva piirkonna ja Iiri mere tursavarude lubatud kogupüügiks teaduslikus nõuandes märgitud tase. Kui aga teaduslikus nõuandes märgitud tase on enam kui 20 % kõrgem eelneva aasta lubatud kogupüügist, määratakse lubatud kogupüügiks tase, mis on 20 % kõrgem eelneva aasta lubatud kogupüügist, või kui teaduslikus nõuandes märgitud tase on enam kui
  20 %
  madalam eelneva aasta lubatud kogupüügist, määratakse lubatud kogupüügiks tase, mis on
  20 %
  madalam eelneva aasta lubatud kogupüügist.

2.   
  Erandina lõikest 1, kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et sihtpüüki ei tuleks teostada ning

i)

kaaspüük tuleks viia miinimumini või seda tuleks vähendada STECFi või ICESi soovitatud tasemeni, ja/või

| ii) | tursapüüki tuleks vähendada STECFi või ICESi soovitatud tasemeni, |
| --- | --- |

ii)

tursapüüki tuleks vähendada STECFi või ICESi soovitatud tasemeni,

otsustab nõukogu mitte kohaldada järgneval aastal lubatud kogupüügi iga-aastast kohandamist, tingimusel et lubatud kogupüügi näitaja kehtestatakse ainult kaaspüügile. [ME 7]

3.   Kui ei ole piisavalt teavet lubatud kogupüügi määramiseks kooskõlas artikliga 8, määratakse Põhjamere, Skagerraki ja La Manche’i idaosa tursavarude lubatud kogupüük, kohaldades mutatis mutandis käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2, välja arvatud juhul, kui Norraga peetud konsultatsioonidel lepitakse kokku muus lubatud kogupüügi tasemes.”

| 3) | Artikli 11 lõiked 2 ja 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

3)

Artikli 11 lõiked 2 ja 3 jäetakse välja.

| 4) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 11a
  Teatavates piirkondades, sügavustes või teatavate püügivahenditega kasutatud püügikoormuse arvestusest väljajätmine
  1.   Liikmesriigid võivad laeva püügireisi kestel kasutatud püügikoormuse arvestusest välja jätta, kui
  on täidetud üks alljärgnevatest tingimustest
  : [ME 9]







  a) | asjaomase laeva kogu püügitegevus kõnealusel püügireisil toimub väljaspool tursa levikualasid, mille loetelu on koostatud lõike 2 kohaselt;
  või |
| --- | --- | --- |

4)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 11a

Teatavates piirkondades, sügavustes või teatavate püügivahenditega kasutatud püügikoormuse arvestusest väljajätmine

1.   Liikmesriigid võivad laeva püügireisi kestel kasutatud püügikoormuse arvestusest välja jätta, kui
  on täidetud üks alljärgnevatest tingimustest
  : [ME 9]

a)

asjaomase laeva kogu püügitegevus kõnealusel püügireisil toimub väljaspool tursa levikualasid, mille loetelu on koostatud lõike 2 kohaselt;

või

| b) | asjaomase laeva kogu püügitegevus kõnealusel püügireisil toimub rohkem kui 300 m sügavuses;
  või |
| --- | --- |

b)

asjaomase laeva kogu püügitegevus kõnealusel püügireisil toimub rohkem kui 300 m sügavuses;

või

| c) | kõnealuse püügireisi jooksul
  kasutab asjaomane kalalaev ainult ühte liiki laeval olevaid
  reguleeritud
  püügivahendeid, mis
  on kantud lõike 2 kohasesse loetelusse
  ; kui püügireisi jooksul on laeval ka teist liiki püügivahendeid, peavad need olema stoovitud vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 47
  . [ME 10] |
| --- | --- |

c)

kõnealuse püügireisi jooksul
  kasutab asjaomane kalalaev ainult ühte liiki laeval olevaid
  reguleeritud
  püügivahendeid, mis
  on kantud lõike 2 kohasesse loetelusse
  ; kui püügireisi jooksul on laeval ka teist liiki püügivahendeid, peavad need olema stoovitud vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 47
  . [ME 10]

2.   Tuginedes liikmesriikide poolt vastavalt lõikele 3 esitatud andmetele ning kooskõlas teadusliku nõuandega, koostab nõukogu loetelu aladest, mis on väljaspool tursa levikualasid, ning loetelu püügivahenditest, mille tehnilistest omadustest tulenevalt on tursa osakaal kogusaagi kaalust vähem kui 1,5 %.
  Kui ühe liikmesriigi esitatud püügivahend või -piirkond on heaks kiidetud, on teistel liikmesriikidel võimalik neid kasutada. [ME 11]

3.   Liikmesriigid esitavad asjakohased andmed, mis võimaldavad komisjonil hinnata, kas teatav ala või püügivahend peaks olema hõlmatud lõikes 2 osutatud alade või püügivahendite loeteluga.

4.   Komisjon võib vastu võtta rakendusaktid, mis sätestavad lõike 3 kohase teabe komisjonile edastamise korra ja vormi üksikasjalikud eeskirjad. Rakendusaktid võetakse vastu artiklis 32 osutatud menetluses.

Artikkel 11b

Lähtetaseme kohandamine maksimaalse lubatud püügikoormuse arvutamiseks

1.   Artikli 11a lõikes 1 osutatud püügikoormus, mida kasutati artikli 12 lõike 2 punktis a osutatud lähtetaseme kehtestamiseks, arvatakse käesoleva artikli kohaselt lähtetasemest maha.

2.   Liikmesriigid esitavad komisjonile taotlused lähtetaseme lõike 1 kohaseks kohandamiseks
  iga aasta 31
  .
  detsembriks
  . [ME 12]

3.   Kohandatud lähtetaset kasutatakse asjaomase püügikoormuse rühma maksimaalse lubatud püügikoormuse ümberarvutamiseks, kohaldades kava jõustumisest alates kohaldatavaid iga-aastaseid protsentuaalseid kohandusi.

4.   Artiklis 11a osutatud püügikoormuse arvestusest väljajätmist võib asjaomase püügikoormuse rühma suhtes kohaldada üksnes siis, kui maksimaalne lubatud püügikoormus on käesoleva artikli kohaselt ümber arvutatud.

5.   Komisjon võib vastu võtta rakendusaktid, mis sätestavad lõike 2 kohaste taotluste komisjonile edastamise korra ja vormi üksikasjalikud eeskirjad. Rakendusaktid võetakse vastu artiklis 32 osutatud menetluses.

Artikkel 11c

Täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevate laevade väljajätmine

1.   Liikmesriigid võivad laeva kasutatud püügikoormuse jätta püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast välja, kui kõnealune laev osaleb täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes, kus arvestatakse kvoodist maha kogu tursasaak, sealhulgas tagasiheide.

2.   Lõike 1 kohaldamisel kohandavad liikmesriigid artikli 12 lõike 1 kohaselt asjaomase püügikoormuse rühma puhul kehtestatud maksimaalset lubatud püügikoormust.
  Komisjon võtab vastu rakendusaktid, mis sätestavad esimeses lauses osutatud maksimaalselt lubatud püügikoormuse kohandamise üksikasjalikud tingimused. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 32 osutatud menetlusega
  . [ME 13]

3.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni lõike 2 kohaselt tehtud kohandustest maksimaalses lubatud püügikoormuses. Teatis hõlmab välja jäetud laevade üksikasju ning maha arvatud püügikoormuse mahtu nii koond- kui ka laeva tasandil.

[ME 14]

5.   Komisjon võib vastu võtta rakendusaktid, mis sätestavad lõike 3 kohase teatise vormi ja teatamise menetluse üksikasjalikud eeskirjad. Rakendusaktid võetakse vastu artiklis 32 osutatud menetluses.

Artikkel 11d

Varasemaid väljajätmisi puudutavad meetmed [ME 15]

Erandeid püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisest, mis olid juba jõus enne ... (**), kohaldatakse jätkuvalt kuni on täidetud tingimused, mille alusel kõnealused erandid tehti. Liikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal vastava teabe, mis võimaldab hinnata, kas kõnealused tingimused on jätkuvalt täidetud.”[ME 16]

(**)  
  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.
  "

| 5) | Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Kui liidetud püügikoormuse rühma lõike 3 punkti d kohaselt arvutatud kumulatiivne püük on 20 % või üle selle, kohaldatakse iga-aastast kohandamist. Asjaomaste rühmade maksimaalne lubatud püügikoormus arvutatakse järgmiselt:






  a) | artikli 7 või 8 kohaldamisel kohandatakse lähtetaset sama protsendimäära võrra, mille võrra nende artiklite põhjal muutub kalastussuremuse näitaja; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui liidetud püügikoormuse rühma lõike 3 punkti d kohaselt arvutatud kumulatiivne püük on 20 % või üle selle, kohaldatakse iga-aastast kohandamist. Asjaomaste rühmade maksimaalne lubatud püügikoormus arvutatakse järgmiselt:

a)

artikli 7 või 8 kohaldamisel kohandatakse lähtetaset sama protsendimäära võrra, mille võrra nende artiklite põhjal muutub kalastussuremuse näitaja;

| b) | artikli 9 kohaldamisel muudetakse püügikoormust sama protsendimäära võrra, mille võrra muudetakse eelneva aastaga võrreldes lubatud kogupüüki.”; |
| --- | --- |

b)

artikli 9 kohaldamisel muudetakse püügikoormust sama protsendimäära võrra, mille võrra muudetakse eelneva aastaga võrreldes lubatud kogupüüki.”;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „6.   Erandina lõikest 4 võib nõukogu otsustada mitte kohaldada järgneval aastal või järgnevatel aastatel maksimaalse lubatud püügikoormuse iga-aastast kohandamist, kui maksimaalset lubatud püügikoormust on neljal järjestikusel aastal vähendatud.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„6.   Erandina lõikest 4 võib nõukogu otsustada mitte kohaldada järgneval aastal või järgnevatel aastatel maksimaalse lubatud püügikoormuse iga-aastast kohandamist, kui maksimaalset lubatud püügikoormust on neljal järjestikusel aastal vähendatud.”

| 5a) | Lisatakse järgmine artikkel:




  „Artikkel 12a




  Teaduslikule nõuandele tugineva jätkusuutliku kalastussuremuse määra saavutamiseks tuleb järkjärgult vähendada tagasiheidet. Selleks võtavad liikmesriigid Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi rahalisel toel kasutusele selektiivsed püügivahendid ja rakendavad muid meetmeid. Liikmesriigid konsulteerivad võetavate meetmete osas asjaomase piirkondliku nõuandekomisjoni, ICESi ja/või STECFi ning asjaomaste sidusrühmadega.” [ME -d 8 ja 18] |
| --- | --- |

5a)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 12a

Teaduslikule nõuandele tugineva jätkusuutliku kalastussuremuse määra saavutamiseks tuleb järkjärgult vähendada tagasiheidet. Selleks võtavad liikmesriigid Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi rahalisel toel kasutusele selektiivsed püügivahendid ja rakendavad muid meetmeid. Liikmesriigid konsulteerivad võetavate meetmete osas asjaomase piirkondliku nõuandekomisjoni, ICESi ja/või STECFi ning asjaomaste sidusrühmadega.” [ME -d 8 ja 18]

| 6) | Artikli 13 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | püütud saak (sealhulgas tagasiheide) sisaldab püügiperioodi jooksul vähem kui 5 % turska;”. |
| --- | --- | --- |

6)

Artikli 13 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

püütud saak (sealhulgas tagasiheide) sisaldab püügiperioodi jooksul vähem kui 5 % turska;”.

| 7) | Artiklile 14 lisatakse järgmised lõiked:
  „5.   Kui teadusandmed viitavad sellele, et
  konkreetse püügivahendi kasutamisel heidetakse kogu majandamisperioodi jooksul tagasi suurtes kogustes turska,
  võtavad asjaomased liikmesriigid koheselt meetmeid tursa tagasiheite vähendamiseks. [ME 19]

  6.   Artiklites 11a, 11b, 11c ja 13 osutatud tingimuste täitmise tagamiseks kehtestavad liikmesriigid süsteemid ning lisavad need oma riiklikele kontrollimeetmete programmidele, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikliga 46. Oma riskipõhises majandamises, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 5, liigitavad liikmesriigid kõrgeimasse riskirühma laevad, mis tegutsevad kõnealuste artiklite kohaselt.” |
| --- | --- |

7)

Artiklile 14 lisatakse järgmised lõiked:

„5.   Kui teadusandmed viitavad sellele, et
  konkreetse püügivahendi kasutamisel heidetakse kogu majandamisperioodi jooksul tagasi suurtes kogustes turska,
  võtavad asjaomased liikmesriigid koheselt meetmeid tursa tagasiheite vähendamiseks. [ME 19]

6.   Artiklites 11a, 11b, 11c ja 13 osutatud tingimuste täitmise tagamiseks kehtestavad liikmesriigid süsteemid ning lisavad need oma riiklikele kontrollimeetmete programmidele, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikliga 46. Oma riskipõhises majandamises, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 5, liigitavad liikmesriigid kõrgeimasse riskirühma laevad, mis tegutsevad kõnealuste artiklite kohaselt.”

| 7a) | Artikli 16 lõikes 3 jäetakse sõnad „2009. aastal” välja. [ME 20] |
| --- | --- |

7a)

Artikli 16 lõikes 3 jäetakse sõnad „2009. aastal” välja. [ME 20]

| 7b) | Artikli 17 lõige 4 asendatakse järgmisega:




  „4.
     
  Kui saak püügikoormuse ühiku kohta on sellel püügivahendite rühmal, millelt püügikoormus üle kantakse, väiksem kui sellel püügivahendite rühmal, millele püügikoormus üle kantakse, kohaldab liikmesriik parandustegurit selle püügivahendite rühma püügikoormuse suhtes, millele püügikoormus üle kantakse, et kompenseerida selle suuremat saaki püügikoormuse ühiku kohta. Liikmesriigid ei tee sellist kohandust, kui nad suudavad tõendada, et ülekanne on tehtud eesmärgiga vältida tursapüüki või piirata tagasiheitmist kooskõlas liidu õigusaktidega püügivahendite kasutamise kohta.” [ME 21] |
| --- | --- |

7b)

Artikli 17 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.
     
  Kui saak püügikoormuse ühiku kohta on sellel püügivahendite rühmal, millelt püügikoormus üle kantakse, väiksem kui sellel püügivahendite rühmal, millele püügikoormus üle kantakse, kohaldab liikmesriik parandustegurit selle püügivahendite rühma püügikoormuse suhtes, millele püügikoormus üle kantakse, et kompenseerida selle suuremat saaki püügikoormuse ühiku kohta. Liikmesriigid ei tee sellist kohandust, kui nad suudavad tõendada, et ülekanne on tehtud eesmärgiga vältida tursapüüki või piirata tagasiheitmist kooskõlas liidu õigusaktidega püügivahendite kasutamise kohta.” [ME 21]

| 8) | Artikkel 32 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 32
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 alusel loodud kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee. Kõnealune komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (***) tähenduses.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

  (***)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”" |
| --- | --- |

8)

Artikkel 32 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 32

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 alusel loodud kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee. Kõnealune komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (***) tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

(***)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”"

| 9) | II ja III lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

9)

II ja III lisa jäetakse välja.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 44, 15.2.2013, lk 125.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta seisukoht.

2

(3)  ELT L 348, 24.12.2008, lk 20.

3

(4)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

4

---

Kolmapäev, 12. juuni 2013

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/199 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/199

---

P7_TA(2013)0249

Uue voliniku ametissenimetamine

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta otsus Neven Mimica komisjoni liikmeks nimetamise heakskiitmise kohta (2013/0806(NLE))

(2016/C 065/35)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Horvaatia ühinemisakti, eriti selle artikli 21 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Horvaatia ühinemisakti, eriti selle artikli 21 lõiget 1,

| — | võttes arvesse Horvaatia valitsuse 25. aprilli 2013. aasta ettepanekut nimetada Neven Mimica komisjoni liikmeks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Horvaatia valitsuse 25. aprilli 2013. aasta ettepanekut nimetada Neven Mimica komisjoni liikmeks,

| — | võttes arvesse, et 2. mai 2013. aasta kirjas konsulteeris nõukogu Euroopa Parlamendiga Neven Mimica komisjoni liikmeks nimetamise otsuse asjus, mis võetakse vastu ühisel kokkuleppel komisjoni presidendiga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et 2. mai 2013. aasta kirjas konsulteeris nõukogu Euroopa Parlamendiga Neven Mimica komisjoni liikmeks nimetamise otsuse asjus, mis võetakse vastu ühisel kokkuleppel komisjoni presidendiga,

| — | võttes arvesse 4. juunil 2013. aastal toimunud Neven Mimica ärakuulamist siseturu ja tarbijakaitse komisjoni juhtimisel ning keskkonna, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni osavõtul ning kõnealuse ärakuulamise põhjal antud hinnangut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. juunil 2013. aastal toimunud Neven Mimica ärakuulamist siseturu ja tarbijakaitse komisjoni juhtimisel ning keskkonna, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni osavõtul ning kõnealuse ärakuulamise põhjal antud hinnangut,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 106 ja XVII lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 106 ja XVII lisa,

| 1. | kiidab heaks Neven Mimica nimetamise komisjoni liikmeks komisjoni koosseisu järelejäänud ametiajaks 31. oktoobrini 2014; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks Neven Mimica nimetamise komisjoni liikmeks komisjoni koosseisu järelejäänud ametiajaks 31. oktoobrini 2014;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide ning Horvaatia Vabariigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide ning Horvaatia Vabariigi valitsustele ja parlamentidele.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/199 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/199

---

P7_TA(2013)0251

Kontrollikoja liikme ametissenimetamine

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Neven Mates kontrollikoja liikmeks (C7-0106/2013 – 2013/0804(NLE))

(Konsulteerimine)

(2016/C 065/36)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0106/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0106/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 108, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 108,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0182/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0182/2013),

| A. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi;

| B. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 27. mai 2013. aasta koosolekul ära nõukogu esitatud kontrollikoja liikme kandidaadi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 27. mai 2013. aasta koosolekul ära nõukogu esitatud kontrollikoja liikme kandidaadi;

| 1. | ei toeta nõukogu ettepanekut nimetada Neven Mates kontrollikoja liikmeks; |
| --- | --- |

1.

ei toeta nõukogu ettepanekut nimetada Neven Mates kontrollikoja liikmeks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/200 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/200

---

P7_TA(2013)0252

Kontrollikoja liikme ametissenimetamine

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada George Pufan kontrollikoja liikmeks (C7-0115/2013 – 2013/0805(NLE))

(Konsulteerimine)

(2016/C 065/37)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0115/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0115/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 108, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 108,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0181/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0181/2013),

| A. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas kandidaadi kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas kandidaadi kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi;

| B. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 27. mai 2013. aasta koosolekul ära nõukogu nimetatud kontrollikoja liikme kandidaadi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 27. mai 2013. aasta koosolekul ära nõukogu nimetatud kontrollikoja liikme kandidaadi;

| 1. | toetab nõukogu ettepanekut nimetada George Pufan kontrollikoja liikmeks; |
| --- | --- |

1.

toetab nõukogu ettepanekut nimetada George Pufan kontrollikoja liikmeks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale, Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale, Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/200 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/200

---

P7_TA(2013)0253

Ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük ***I

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (COM(2012)0332 – C7-0158/2012 – 2012/0162(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 065/38)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0332), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0332),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0158/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0158/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0144/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0144/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 351, 15.11.2012, lk 90.

---

P7_TC1-COD(2012)0162

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2012. aasta arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (3), antakse komisjonile volitused teatavate kõnealuse määruse sätete rakendamiseks ning jäetakse nõukogule teatavad rakendamisvolitused. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (3), antakse komisjonile volitused teatavate kõnealuse määruse sätete rakendamiseks ning jäetakse nõukogule teatavad rakendamisvolitused.

| (2) | Seoses Lissaboni lepingu jõustumisega tuleb teatavad määruse (EÜ) nr 1005/2008 kohaselt antud volitused viia vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291. |
| --- | --- |

(2)

Seoses Lissaboni lepingu jõustumisega tuleb teatavad määruse (EÜ) nr 1005/2008 kohaselt antud volitused viia vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1005/2008 teatavate sätete kohaldamiseks tuleks komisjonile delegeerida volitused võtta vastu õigusakte kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 järgmistel juhtudel:






  — | teatavatest kalalaevadele seatud teavitamisnõuetest vabastamine või teatavat liiki kalalaevadele eri teatamisaegade kehtestamine; |
| --- | --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1005/2008 teatavate sätete kohaldamiseks tuleks komisjonile delegeerida volitused võtta vastu õigusakte kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 järgmistel juhtudel:

—

teatavatest kalalaevadele seatud teavitamisnõuetest vabastamine või teatavat liiki kalalaevadele eri teatamisaegade kehtestamine;

| — | kolmandate riikide kalalaevade sooritatava lossimise või ümberlaadimise kontrollimise kriteeriumide määramine; |
| --- | --- |

—

kolmandate riikide kalalaevade sooritatava lossimise või ümberlaadimise kontrollimise kriteeriumide määramine;

| — | püügisertifikaadi reguleerimisalasse mittekuuluvate toodete loetelu koostamine; |
| --- | --- |

—

püügisertifikaadi reguleerimisalasse mittekuuluvate toodete loetelu koostamine;

| — | püügi sertifitseerimissüsteemi kohandamine väikeste kalalaevade püütud teatavate kalandustoodete puhul, mis hõlmab ka lihtsustatud korras väljastatud püügisertifikaadi kasutamise võimalust; |
| --- | --- |

—

püügi sertifitseerimissüsteemi kohandamine väikeste kalalaevade püütud teatavate kalandustoodete puhul, mis hõlmab ka lihtsustatud korras väljastatud püügisertifikaadi kasutamise võimalust;

| — | püügisertifikaatide esitamise tähtaja kohandamine vastavalt kalandustoote liigile, liidu territooriumile sisenemise koha kaugusele või kasutatud veovahendile; |
| --- | --- |

—

püügisertifikaatide esitamise tähtaja kohandamine vastavalt kalandustoote liigile, liidu territooriumile sisenemise koha kaugusele või kasutatud veovahendile;

| — | heakskiidetud ettevõtja sertifikaatide andmise, muutmise, tühistamise või heakskiidetud ettevõtja staatuse peatamise või äravõtmise eeskirjade ning heakskiidetud ettevõtja sertifikaatide kehtivust käsitlevate eeskirjade kehtestamine; |
| --- | --- |

—

heakskiidetud ettevõtja sertifikaatide andmise, muutmise, tühistamise või heakskiidetud ettevõtja staatuse peatamise või äravõtmise eeskirjade ning heakskiidetud ettevõtja sertifikaatide kehtivust käsitlevate eeskirjade kehtestamine;

| — | liidu kontrollikriteeriumide kehtestamine seoses riskijuhtimisega. |
| --- | --- |

—

liidu kontrollikriteeriumide kehtestamine seoses riskijuhtimisega.

| (4) | On eriti oluline, et komisjon viiks delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist ette valmistades läbi asjakohaseid konsulteerimisi, sealhulgas ka ekspertide tasemel
  , et saada objektiivset, täpset, täielikku ja ajakohastatud teavet
  . Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 1] |
| --- | --- |

(4)

On eriti oluline, et komisjon viiks delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist ette valmistades läbi asjakohaseid konsulteerimisi, sealhulgas ka ekspertide tasemel
  , et saada objektiivset, täpset, täielikku ja ajakohastatud teavet
  . Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 1]

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1005/2008 ühtsete rakendamistingimuste tagamiseks tuleks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 291 komisjonile delegeerida rakendamisvolitused järgmistel juhtudel:






  — | eelteatise vormide kehtestamine; |
| --- | --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1005/2008 ühtsete rakendamistingimuste tagamiseks tuleks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 291 komisjonile delegeerida rakendamisvolitused järgmistel juhtudel:

—

eelteatise vormide kehtestamine;

| — | lossimise ja ümberlaadimise deklareerimise korra ja vormide kehtestamine; |
| --- | --- |

—

lossimise ja ümberlaadimise deklareerimise korra ja vormide kehtestamine;

| — | elektroonilisel teel koostatud, kinnitatud või esitatud või sellistel elektroonilistel jälgimissüsteemidel, mis tagavad samasuguse asutuste kontrolli taseme, põhinevate püügisertifikaatide vastuvõtmine kokkuleppel lipuriikidega; |
| --- | --- |

—

elektroonilisel teel koostatud, kinnitatud või esitatud või sellistel elektroonilistel jälgimissüsteemidel, mis tagavad samasuguse asutuste kontrolli taseme, põhinevate püügisertifikaatide vastuvõtmine kokkuleppel lipuriikidega;

| — | piirkondlike kalandusorganisatsioonide poolt kooskõlas ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki käsitleva ELi määruse nõuetega vastuvõetud püügi sertifitseerimissüsteemide loetelu kehtestamine ja muutmine; |
| --- | --- |

—

piirkondlike kalandusorganisatsioonide poolt kooskõlas ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki käsitleva ELi määruse nõuetega vastuvõetud püügi sertifitseerimissüsteemide loetelu kehtestamine ja muutmine;

| — | heakskiidetud ettevõtja sertifikaatide taotlemise ja väljaandmise menetluste ja vormide suhtes esitatavate, kõigis liikmesriikides ühiste tingimuste kehtestamine, heakskiidetud ettevõtja kontrollimise eeskirjade ning heakskiidetud ettevõtja ja liikmesriikide ametiasutuste vahelise, liikmesriikide omavahelise ning liikmesriikide ja komisjoni vahelise teabevahetuse eeskirjade kehtestamine; |
| --- | --- |

—

heakskiidetud ettevõtja sertifikaatide taotlemise ja väljaandmise menetluste ja vormide suhtes esitatavate, kõigis liikmesriikides ühiste tingimuste kehtestamine, heakskiidetud ettevõtja kontrollimise eeskirjade ning heakskiidetud ettevõtja ja liikmesriikide ametiasutuste vahelise, liikmesriikide omavahelise ning liikmesriikide ja komisjoni vahelise teabevahetuse eeskirjade kehtestamine;

| — | ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekirja koostamine; |
| --- | --- |

—

ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekirja koostamine;

| — | laevade kustutamine ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekirjast; |
| --- | --- |

—

laevade kustutamine ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekirjast;

| — | piirkondlike kalandusorganisatsioonide vastuvõetud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirjade lisamine vastavasse ELi nimekirja; |
| --- | --- |

—

piirkondlike kalandusorganisatsioonide vastuvõetud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirjade lisamine vastavasse ELi nimekirja;

| — | koostööd mittetegevate kolmandate riikide kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

—

koostööd mittetegevate kolmandate riikide kindlaksmääramine;

| — | kindlaksmääratud kolmandate riikide lisamine koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirja; |
| --- | --- |

—

kindlaksmääratud kolmandate riikide lisamine koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirja;

| — | kolmandate riikide kustutamine koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirjast; |
| --- | --- |

—

kolmandate riikide kustutamine koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirjast;

| — | erilistel asjaoludel kolmandate riikide suhtes erakorraliste meetmete vastuvõtmine; |
| --- | --- |

—

erilistel asjaoludel kolmandate riikide suhtes erakorraliste meetmete vastuvõtmine;

| — | liikmesriikide poolt seoses täheldatud kalalaevadega esitatud teabe formaadi kehtestamine ning |
| --- | --- |

—

liikmesriikide poolt seoses täheldatud kalalaevadega esitatud teabe formaadi kehtestamine ning

| — | vastastikust abi käsitlevate eeskirjade kehtestamine. |
| --- | --- |

—

vastastikust abi käsitlevate eeskirjade kehtestamine.

Kui on vaja liikmesriikide poolset kontrolli, tuleks neid volitusi kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (4).

| (6) | Lissaboni lepingu jõustumise tõttu tuleb artikkel 52 välja jätta. Kõnealust artiklit juba kasutati lihtsustatud korras väljastatud püügisertifikaadi jaoks õigusraamistiku loomiseks ning kolmandate riikidega artikli 12 lõike 4 ja artikli 20 lõike 4 kohaselt sõlmitud halduskokkulepete kehtestamiseks. Komisjonile on veel vaja ette näha volitused, et vastu võtta delegeeritud õigusakte püügi sertifitseerimissüsteemi kohandamiseks väikeste kalalaevade püütud teatavate kalandustoodete puhul, mis hõlmab ka lihtsustatud korras väljastatud püügisertifikaadi kasutamise võimalust, ning rakendamisvolitusi, et komisjon saaks kokkuleppel lipuriikidega võtta vastu püügisertifikaate, mis on koostatud, kinnitatud või esitatud elektroonilisel teel või põhinevad sellistel elektroonilistel jälgimissüsteemidel, mis tagavad samasuguse asutuste kontrolli taseme. |
| --- | --- |

(6)

Lissaboni lepingu jõustumise tõttu tuleb artikkel 52 välja jätta. Kõnealust artiklit juba kasutati lihtsustatud korras väljastatud püügisertifikaadi jaoks õigusraamistiku loomiseks ning kolmandate riikidega artikli 12 lõike 4 ja artikli 20 lõike 4 kohaselt sõlmitud halduskokkulepete kehtestamiseks. Komisjonile on veel vaja ette näha volitused, et vastu võtta delegeeritud õigusakte püügi sertifitseerimissüsteemi kohandamiseks väikeste kalalaevade püütud teatavate kalandustoodete puhul, mis hõlmab ka lihtsustatud korras väljastatud püügisertifikaadi kasutamise võimalust, ning rakendamisvolitusi, et komisjon saaks kokkuleppel lipuriikidega võtta vastu püügisertifikaate, mis on koostatud, kinnitatud või esitatud elektroonilisel teel või põhinevad sellistel elektroonilistel jälgimissüsteemidel, mis tagavad samasuguse asutuste kontrolli taseme.

| (7) | Lissaboni lepingu jõustumise tulemusel tuleb kohandada ajutisi meetmeid käsitlevat sätet, millega nähakse ette, et teatavatel tingimustel tuleb komisjoni meetmete osas konsulteerida nõukoguga. |
| --- | --- |

(7)

Lissaboni lepingu jõustumise tulemusel tuleb kohandada ajutisi meetmeid käsitlevat sätet, millega nähakse ette, et teatavatel tingimustel tuleb komisjoni meetmete osas konsulteerida nõukoguga.

| (8) | Määruse (EÜ) nr 1005/2008 sätete korral, milles käsitletakse koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirja koostamist ning kolmandate riikide kustutamist sellest nimekirjast, antakse otsustusõigus nõukogule. Lissaboni lepingu jõustumise tulemusel tuleb need sätted viia vastavusse ühise kalanduspoliitika suhtes kohaldatavate uute menetlustega. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 1005/2008 sätete korral, milles käsitletakse koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirja koostamist ning kolmandate riikide kustutamist sellest nimekirjast, antakse otsustusõigus nõukogule. Lissaboni lepingu jõustumise tulemusel tuleb need sätted viia vastavusse ühise kalanduspoliitika suhtes kohaldatavate uute menetlustega.

| (9) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1005/2008 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1005/2008 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1005/2008 muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:
  „1a.   Komisjon võib kooskõlas artikli 54 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega kehtestada rakendusaktidega eespool lõikes 1 osutatud eelteatise vormi.”; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Komisjon võib kooskõlas artikli 54 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega kehtestada rakendusaktidega eespool lõikes 1 osutatud eelteatise vormi.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Komisjoni volitatakse kooskõlas artikliga 54a võtma vastu delegeeritud õigusakte, millega kolmandate riikide teatavat liiki kalalaevadele tehakse erand lõikes 1 ettenähtud kohustusest teatavaks ajaks, mida saab pikendada, või kehtestatakse uus teatamistähtaeg, võttes muu hulgas arvesse kalandustoote liiki, kaugust püügipiirkondade, lossimiskohtade ja sadamate vahel, mille registrisse või nimekirja laevad on kantud.” |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjoni volitatakse kooskõlas artikliga 54a võtma vastu delegeeritud õigusakte, millega kolmandate riikide teatavat liiki kalalaevadele tehakse erand lõikes 1 ettenähtud kohustusest teatavaks ajaks, mida saab pikendada, või kehtestatakse uus teatamistähtaeg, võttes muu hulgas arvesse kalandustoote liiki, kaugust püügipiirkondade, lossimiskohtade ja sadamate vahel, mille registrisse või nimekirja laevad on kantud.”

| 2) | Artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Lossimise ja ümberlaadimise deklareerimise kord ja vormid määratakse kindlaks rakendusaktidega. Sellised rakendusaktid võetakse vastu artikli 54 lõikes 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Lossimise ja ümberlaadimise deklareerimise kord ja vormid määratakse kindlaks rakendusaktidega. Sellised rakendusaktid võetakse vastu artikli 54 lõikes 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt.”

| 3) | Artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid inspekteerivad oma määratud sadamates igal aastal vähemalt 5 % kolmandate riikide kalalaevade lossimisest ja ümberlaadimisest vastavalt võrdlusalustele, mis määratakse kindlaks riskijuhtimise põhjal ning ilma et see piiraks piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide poolt vastu võetavaid kõrgemaid piirmäärasid. Komisjoni volitatakse kooskõlas artikliga 54a võtma vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks kõnealused võrdlusalused.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid inspekteerivad oma määratud sadamates igal aastal vähemalt 5 % kolmandate riikide kalalaevade lossimisest ja ümberlaadimisest vastavalt võrdlusalustele, mis määratakse kindlaks riskijuhtimise põhjal ning ilma et see piiraks piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide poolt vastu võetavaid kõrgemaid piirmäärasid. Komisjoni volitatakse kooskõlas artikliga 54a võtma vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks kõnealused võrdlusalused.”

| 4) | Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:
  „4a.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu artikli 20 lõikes 4 sätestatud koostöö raames koostatud püügisertifikaadid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 54 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.”; |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„4a.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu artikli 20 lõikes 4 sätestatud koostöö raames koostatud püügisertifikaadid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 54 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.”;

| b) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   I lisas esitatud loetelu toodetest, mille suhtes ei rakendata püügisertifikaati, võib igal aastal läbi vaadata. Komisjoni volitatakse kooskõlas artikliga 54a võtma vastu delegeeritud õigusakte, millega loetelu muudetakse järgmistel alustel:






  a) | kolmandate riikide kalalaevade kontrollimine liikmesriikide sadamates; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   I lisas esitatud loetelu toodetest, mille suhtes ei rakendata püügisertifikaati, võib igal aastal läbi vaadata. Komisjoni volitatakse kooskõlas artikliga 54a võtma vastu delegeeritud õigusakte, millega loetelu muudetakse järgmistel alustel:

a)

kolmandate riikide kalalaevade kontrollimine liikmesriikide sadamates;

| b) | püügi sertifitseerimissüsteemi rakendamine kalandustoodete impordi ja ekspordi suhtes; |
| --- | --- |

b)

püügi sertifitseerimissüsteemi rakendamine kalandustoodete impordi ja ekspordi suhtes;

| c) | liidu hoiatussüsteemi rakendamine; |
| --- | --- |

c)

liidu hoiatussüsteemi rakendamine;

| d) | ebaseadusliku, teatamata või reguleerimata kalapüügiga tegelevate kalalaevade kindlakstegemine; |
| --- | --- |

d)

ebaseadusliku, teatamata või reguleerimata kalapüügiga tegelevate kalalaevade kindlakstegemine;

| e) | ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate või seda toetavate kodanike kindlakstegemine; |
| --- | --- |

e)

ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate või seda toetavate kodanike kindlakstegemine;

| f) | teatavate piirkondlike kalandusorganisatsioonide raames vastuvõetud, kalalaevade täheldamist käsitlevate sätete rakendamine; |
| --- | --- |

f)

teatavate piirkondlike kalandusorganisatsioonide raames vastuvõetud, kalalaevade täheldamist käsitlevate sätete rakendamine;

| g) | liikmesriikide aruanded.”; |
| --- | --- |

g)

liikmesriikide aruanded.”;

| c) | lisatakse järgmine lõige:
  „6.   Komisjoni volitatakse kooskõlas artikliga 54a võtma vastu delegeeritud õigusakte, millega väikeste kalalaevade püütud kalandustoodete puhul kohandatakse püügi sertifitseerimissüsteemi; see hõlmab vajaduse korral ka lihtsustatud korras väljastatava püügisertifikaadi näidist.” |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„6.   Komisjoni volitatakse kooskõlas artikliga 54a võtma vastu delegeeritud õigusakte, millega väikeste kalalaevade püütud kalandustoodete puhul kohandatakse püügi sertifitseerimissüsteemi; see hõlmab vajaduse korral ka lihtsustatud korras väljastatava püügisertifikaadi näidist.”

| 5) | Artikli 13 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Püügidokumente ja muid seotud dokumente, mis on kinnitatud kooskõlas piirkondlikus kalavarude majandamise organisatsioonis vastuvõetud püügidokumendimenetlustega ja mis on tunnistatud käesoleva määrusega kehtestatud nõuetele vastavaks, käsitatakse püügisertifikaatidena kalandustoodete puhul, mis on saadud liikidest, mille suhtes selline püügidokumendimenetlus kehtib, ning nende suhtes kohaldatakse artiklite 16 ja 17 kohaselt importivale liikmesriigile kehtestatud läbivaatamis- ja kontrollinõudeid ja artikli 18 sätteid impordist keeldumise kohta. Selliste püügidokumendimenetluste loetelu määratakse kindlaks rakendusaktidega. Sellised rakendusaktid võetakse vastu artikli 54 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

5)

Artikli 13 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Püügidokumente ja muid seotud dokumente, mis on kinnitatud kooskõlas piirkondlikus kalavarude majandamise organisatsioonis vastuvõetud püügidokumendimenetlustega ja mis on tunnistatud käesoleva määrusega kehtestatud nõuetele vastavaks, käsitatakse püügisertifikaatidena kalandustoodete puhul, mis on saadud liikidest, mille suhtes selline püügidokumendimenetlus kehtib, ning nende suhtes kohaldatakse artiklite 16 ja 17 kohaselt importivale liikmesriigile kehtestatud läbivaatamis- ja kontrollinõudeid ja artikli 18 sätteid impordist keeldumise kohta. Selliste püügidokumendimenetluste loetelu määratakse kindlaks rakendusaktidega. Sellised rakendusaktid võetakse vastu artikli 54 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.”

| 6) | Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Importija esitab kinnitatud püügisertifikaadi selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kuhu toodet algselt kehtestatud tähtaja jooksul kavatsetakse importida, vähemalt kolm tööpäeva enne arvatavat saabumist liidu territooriumile sisenemise paika. Seda kolme tööpäeva pikkust tähtaega võib artikli 54a kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktidega kohandada sõltuvalt kalandustoote liigist, kaugusest liidu territooriumile sisenemise paigani või kasutatavast veovahendist. Nimetatud pädevad asutused vaatavad püügisertifikaadi riskijuhtimise põhjal läbi, pidades silmas lipuriigilt artiklite 20 ja 22 kohaselt saadud teatises esitatud teavet.”; |
| --- | --- | --- |

6)

Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Importija esitab kinnitatud püügisertifikaadi selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kuhu toodet algselt kehtestatud tähtaja jooksul kavatsetakse importida, vähemalt kolm tööpäeva enne arvatavat saabumist liidu territooriumile sisenemise paika. Seda kolme tööpäeva pikkust tähtaega võib artikli 54a kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktidega kohandada sõltuvalt kalandustoote liigist, kaugusest liidu territooriumile sisenemise paigani või kasutatavast veovahendist. Nimetatud pädevad asutused vaatavad püügisertifikaadi riskijuhtimise põhjal läbi, pidades silmas lipuriigilt artiklite 20 ja 22 kohaselt saadud teatises esitatud teavet.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Liikmesriigi pädevad asutused annavad importijale heakskiidetud ettevõtja staatuse järgmiste kriteeriumide alusel:






  a) | importija asukoht selle liikmesriigi territooriumil; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Liikmesriigi pädevad asutused annavad importijale heakskiidetud ettevõtja staatuse järgmiste kriteeriumide alusel:

a)

importija asukoht selle liikmesriigi territooriumil;

| b) | piisaval arvul ning koguses imporditoiminguid, mis õigustavad lõikes 2 osutatud menetluse rakendamist; |
| --- | --- |

b)

piisaval arvul ning koguses imporditoiminguid, mis õigustavad lõikes 2 osutatud menetluse rakendamist;

| c) | asjakohane tõend kaitse- ja majandamismeetmete nõuete täitmise kohta; |
| --- | --- |

c)

asjakohane tõend kaitse- ja majandamismeetmete nõuete täitmise kohta;

| d) | rahuldav äridokumentide ja vajaduse korral veo- ja töötlemist käsitlevate dokumentide haldamise süsteem, mis võimaldab käesoleva määruse kohast vajalikku läbivaatamist ja kontrollimist; |
| --- | --- |

d)

rahuldav äridokumentide ja vajaduse korral veo- ja töötlemist käsitlevate dokumentide haldamise süsteem, mis võimaldab käesoleva määruse kohast vajalikku läbivaatamist ja kontrollimist;

| e) | nimetatud läbivaatamise ja kontrollimisega seotud hõlbustuste olemasolu; |
| --- | --- |

e)

nimetatud läbivaatamise ja kontrollimisega seotud hõlbustuste olemasolu;

| f) | vajaduse korral praktilised pädevusstandardid või tööalane kvalifikatsioon, mis on otseselt seotud läbiviidava tegevusega ning |
| --- | --- |

f)

vajaduse korral praktilised pädevusstandardid või tööalane kvalifikatsioon, mis on otseselt seotud läbiviidava tegevusega ning

| g) | vajaduse korral maksejõulisuse tõendamine. |
| --- | --- |

g)

vajaduse korral maksejõulisuse tõendamine.

Liikmesriigid teatavad komisjonile heakskiidetud ettevõtja nime ja aadressi võimalikult kiiresti pärast kõnealuse staatuse andmist. Komisjon teeb selle teabe liikmesriikidele kättesaadavaks, kasutades elektroonilisi sidevahendeid.”;

| c) | lisatakse järgmised lõiked:
  „4.   Komisjoni volitatakse kooskõlas artikliga 54a võtma lõikes 3 sätestatud kriteeriumide alusel vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse:






  a) | heakskiidetud ettevõtja staatuse peatamist või äravõtmist käsitlevad eeskirjad; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmised lõiked:

„4.   Komisjoni volitatakse kooskõlas artikliga 54a võtma lõikes 3 sätestatud kriteeriumide alusel vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse:

a)

heakskiidetud ettevõtja staatuse peatamist või äravõtmist käsitlevad eeskirjad;

| b) | heakskiidetud ettevõtja sertifikaatide kehtivuse tingimusi käsitlevad eeskirjad; |
| --- | --- |

b)

heakskiidetud ettevõtja sertifikaatide kehtivuse tingimusi käsitlevad eeskirjad;

| c) | heakskiidetud ettevõtja sertifikaatide andmist, muutmist ja tühistamist käsitlevad eeskirjad. |
| --- | --- |

c)

heakskiidetud ettevõtja sertifikaatide andmist, muutmist ja tühistamist käsitlevad eeskirjad.

5.   Komisjon võtab kooskõlas artikli 54 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastu rakendusaktid, milles käsitletakse:

| a) | heakskiidetud ettevõtja sertifikaatide taotlemise ja väljastamise korda ja vormi; |
| --- | --- |

a)

heakskiidetud ettevõtja sertifikaatide taotlemise ja väljastamise korda ja vormi;

| b) | heakskiidetud ettevõtjate kontrollimise eeskirju; |
| --- | --- |

b)

heakskiidetud ettevõtjate kontrollimise eeskirju;

| c) | heakskiidetud ettevõtja ja liikmesriikide asutuste vahelise, liikmesriikide vahelise ning liikmesriikide ja komisjoni vahelise teabevahetuse eeskirju.” |
| --- | --- |

c)

heakskiidetud ettevõtja ja liikmesriikide asutuste vahelise, liikmesriikide vahelise ning liikmesriikide ja komisjoni vahelise teabevahetuse eeskirju.”

| 7) | Artikli 17 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kontrollimistel keskendutakse riskijuhtimise raames riigi või ELi tasandil väljatöötatud kriteeriumite põhjal kindlaks tehtud riskile. Liikmesriigid teevad oma riiklikud kriteeriumid komisjonile teatavaks 30 tööpäeva jooksul pärast 29. oktoobrit 2008 ning ajakohastavad seda teavet. Komisjoni volitatakse kooskõlas artikliga 54a võtma vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks liidu kriteeriumid kontrolliteabe õigeaegse riskianalüüsi ja üldise hindamise võimaldamiseks.” |
| --- | --- |

7)

Artikli 17 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kontrollimistel keskendutakse riskijuhtimise raames riigi või ELi tasandil väljatöötatud kriteeriumite põhjal kindlaks tehtud riskile. Liikmesriigid teevad oma riiklikud kriteeriumid komisjonile teatavaks 30 tööpäeva jooksul pärast 29. oktoobrit 2008 ning ajakohastavad seda teavet. Komisjoni volitatakse kooskõlas artikliga 54a võtma vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks liidu kriteeriumid kontrolliteabe õigeaegse riskianalüüsi ja üldise hindamise võimaldamiseks.”

| 8) | Artikli 27 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Komisjon koostab kooskõlas artikli 54 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastuvõetud rakendusaktidega ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekirja. Nimekirja kantakse pärast artiklite 25 ja 26 kohaselt võetud meetmeid ja nendes samades sätetes sisalduvate kriteeriumide põhjal kalalaevad, mille kohta vastavalt käesolevale määrusele saadud teave tõendab, et nad tegelevad artiklis 3 osutatud ebaseadusliku, teatamata või reguleerimata kalapüügiga, ning mille lipuriigid ei ole sellise ebaseadusliku, teatamata või reguleerimata kalapüügi suhtes järginud artikli 26 lõike 2 punktides b ja c ning artikli 26 lõike 3 punktides b ja c osutatud ametlikke taotlusi.” |
| --- | --- |

8)

Artikli 27 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon koostab kooskõlas artikli 54 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastuvõetud rakendusaktidega ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekirja. Nimekirja kantakse pärast artiklite 25 ja 26 kohaselt võetud meetmeid ja nendes samades sätetes sisalduvate kriteeriumide põhjal kalalaevad, mille kohta vastavalt käesolevale määrusele saadud teave tõendab, et nad tegelevad artiklis 3 osutatud ebaseadusliku, teatamata või reguleerimata kalapüügiga, ning mille lipuriigid ei ole sellise ebaseadusliku, teatamata või reguleerimata kalapüügi suhtes järginud artikli 26 lõike 2 punktides b ja c ning artikli 26 lõike 3 punktides b ja c osutatud ametlikke taotlusi.”

| 9) | Artikli 28 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Komisjon kustutab kalalaeva kooskõlas artikli 54 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastuvõetud rakendusaktidega ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekirjast, kui kalalaeva lipuriik tõestab, et:






  a) | laev ei tegelenud ebaseadusliku, teatamata ega reguleerimata kalapüügiga, mille eest ta nimekirja kanti või |
| --- | --- | --- |

9)

Artikli 28 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon kustutab kalalaeva kooskõlas artikli 54 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastuvõetud rakendusaktidega ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekirjast, kui kalalaeva lipuriik tõestab, et:

a)

laev ei tegelenud ebaseadusliku, teatamata ega reguleerimata kalapüügiga, mille eest ta nimekirja kanti või

| b) | kõnealuse ebaseadusliku, teatamata või reguleerimata kalapüügi puhul on kohaldatud proportsionaalseid, hoiatavaid ja tõhusaid sanktsioone eelkõige liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade suhtes vastavalt määrusele (EÜ) nr 1224/2009.” |
| --- | --- |

b)

kõnealuse ebaseadusliku, teatamata või reguleerimata kalapüügi puhul on kohaldatud proportsionaalseid, hoiatavaid ja tõhusaid sanktsioone eelkõige liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade suhtes vastavalt määrusele (EÜ) nr 1224/2009.”

| 10) | Artikli 30 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Lisaks artiklis 27 osutatud kalalaevadele kantakse rakendusaktidega ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekirja piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide vastuvõetud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirjas sisalduvad kalalaevad. Sellised rakendusaktid võetakse vastu artikli 54 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Selliste laevade kustutamine ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekirjast on reguleeritud asjaomase piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni otsustega nende laevade suhtes.” |
| --- | --- |

10)

Artikli 30 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Lisaks artiklis 27 osutatud kalalaevadele kantakse rakendusaktidega ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekirja piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide vastuvõetud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirjas sisalduvad kalalaevad. Sellised rakendusaktid võetakse vastu artikli 54 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Selliste laevade kustutamine ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekirjast on reguleeritud asjaomase piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni otsustega nende laevade suhtes.”

| 11) | Artikli 31 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Komisjon määrab käesolevas artiklis loetletud kriteeriumide alusel rakendusaktidega kindlaks kolmandad riigid, keda ta peab ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi osas koostööd mittetegevateks kolmandateks riikideks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 54 lõikes 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

11)

Artikli 31 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon määrab käesolevas artiklis loetletud kriteeriumide alusel rakendusaktidega kindlaks kolmandad riigid, keda ta peab ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi osas koostööd mittetegevateks kolmandateks riikideks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 54 lõikes 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt.”

| 12) | Artikli 33 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Komisjon kannab artikli 31 lõike 1 kohaselt kindlaksmääratud kolmandad riigid koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirja rakendusaktidega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 54 lõikes 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

12)

Artikli 33 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon kannab artikli 31 lõike 1 kohaselt kindlaksmääratud kolmandad riigid koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirja rakendusaktidega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 54 lõikes 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt.”

| 13) | Artikli 34 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Komisjon kustutab rakendusaktidega kolmanda riigi koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirjast, kui asjaomane kolmas riik tõestab, et tema nimekirja kandmise tinginud olukord on lahendatud. Nimekirjast kustutamise otsuse tegemisel võetakse arvesse ka seda, kas asjaomased kindlaksmääratud kolmandad riigid on võtnud konkreetseid meetmeid, millega suudetakse saavutada olukorra püsiv paranemine. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 54 lõikes 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

13)

Artikli 34 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon kustutab rakendusaktidega kolmanda riigi koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirjast, kui asjaomane kolmas riik tõestab, et tema nimekirja kandmise tinginud olukord on lahendatud. Nimekirjast kustutamise otsuse tegemisel võetakse arvesse ka seda, kas asjaomased kindlaksmääratud kolmandad riigid on võtnud konkreetseid meetmeid, millega suudetakse saavutada olukorra püsiv paranemine. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 54 lõikes 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt.”

| 14) | Artikkel 36 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 36
  Ajutised meetmed
  1.   Kui on tõendeid selle kohta, et kolmanda riigi võetud meetmed kahjustavad piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni võetud kaitse- ja majandamismeetmeid, võib komisjon kooskõlas oma rahvusvaheliste kohustustega võtta rakendusaktidega vastu ajutisi meetmeid, mille kestus ei ületa kuut kuud, et leevendada kolmandate riikide võetud meetmete mõju. Komisjon võib uue otsusega kõnealuseid ajutisi meetmeid pikendada kuni kuue kuu võrra.
  2.   Lõikes 1 osutatud ajutiste meetmetega võidakse ette näha, et:






  a) | kalapüügiluba omavaid ja asjaomase kolmanda riigi lipu all sõitvaid kalalaevu ei lubata liikmesriikide sadamatesse, välja arvatud vääramatu jõuga seotud juhtudel või merehätta sattumise korral artikli 4 lõike 2 tähenduses, et osutada nimetatud olukordade leevendamiseks rangelt vajalikke teenuseid; |
| --- | --- | --- |

14)

Artikkel 36 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 36

Ajutised meetmed

1.   Kui on tõendeid selle kohta, et kolmanda riigi võetud meetmed kahjustavad piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni võetud kaitse- ja majandamismeetmeid, võib komisjon kooskõlas oma rahvusvaheliste kohustustega võtta rakendusaktidega vastu ajutisi meetmeid, mille kestus ei ületa kuut kuud, et leevendada kolmandate riikide võetud meetmete mõju. Komisjon võib uue otsusega kõnealuseid ajutisi meetmeid pikendada kuni kuue kuu võrra.

2.   Lõikes 1 osutatud ajutiste meetmetega võidakse ette näha, et:

a)

kalapüügiluba omavaid ja asjaomase kolmanda riigi lipu all sõitvaid kalalaevu ei lubata liikmesriikide sadamatesse, välja arvatud vääramatu jõuga seotud juhtudel või merehätta sattumise korral artikli 4 lõike 2 tähenduses, et osutada nimetatud olukordade leevendamiseks rangelt vajalikke teenuseid;

| b) | liikmesriigi lipu all sõitvatel kalalaevadel ei lubata osaleda ühistes püügioperatsioonides asjaomase kolmanda riigi lipu all sõitvate laevadega; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi lipu all sõitvatel kalalaevadel ei lubata osaleda ühistes püügioperatsioonides asjaomase kolmanda riigi lipu all sõitvate laevadega;

| c) | liikmesriigi lipu all sõitvatel kalalaevadel ei lubata kala püüda asjaomase kolmanda riigi jurisdiktsiooni alla kuuluvas mereakvatooriumis, ilma et see piiraks kahepoolsete kalanduskokkulepete sätete kohaldamist; |
| --- | --- |

c)

liikmesriigi lipu all sõitvatel kalalaevadel ei lubata kala püüda asjaomase kolmanda riigi jurisdiktsiooni alla kuuluvas mereakvatooriumis, ilma et see piiraks kahepoolsete kalanduskokkulepete sätete kohaldamist;

| d) | keelatakse eluskala tarnimine kalakasvatuseks asjaomase kolmanda riigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes; |
| --- | --- |

d)

keelatakse eluskala tarnimine kalakasvatuseks asjaomase kolmanda riigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes;

| e) | asjaomase kolmanda riigi lipu all sõitvate kalalaevade püütud eluskala ei võeta vastu kalakasvatuseks liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvas mereakvatooriumis. |
| --- | --- |

e)

asjaomase kolmanda riigi lipu all sõitvate kalalaevade püütud eluskala ei võeta vastu kalakasvatuseks liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvas mereakvatooriumis.

3.   Ajutised meetmed jõustuvad kohe. Neist teavitatakse liikmesriike ja asjaomast kolmandat riiki ning need avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.”

| 15) | Artikli 49 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid, kes saavad täheldatud kalalaevade kohta nõuetekohaselt dokumenteeritud teavet, edastavad selle teabe viivitamata komisjonile või viimase määratud asutusele vormis, mis määratakse kindlaks rakendusaktidega.. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 54 lõikes 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

15)

Artikli 49 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid, kes saavad täheldatud kalalaevade kohta nõuetekohaselt dokumenteeritud teavet, edastavad selle teabe viivitamata komisjonile või viimase määratud asutusele vormis, mis määratakse kindlaks rakendusaktidega.. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 54 lõikes 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt.”

| 16) | Artikli 51 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Komisjoni volitatakse võtma rakendusaktidega vastu vastastikuse abi eeskirjad, milles käsitletakse:






  a) | liikmesriikide, kolmandate riikide, komisjoni ja selle poolt määratud asutuse vahelist halduskoostööd, sh isikuandmete kaitset ja teabe kasutamist ning ameti- ja ärisaladuste kaitset; |
| --- | --- | --- |

16)

Artikli 51 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjoni volitatakse võtma rakendusaktidega vastu vastastikuse abi eeskirjad, milles käsitletakse:

a)

liikmesriikide, kolmandate riikide, komisjoni ja selle poolt määratud asutuse vahelist halduskoostööd, sh isikuandmete kaitset ja teabe kasutamist ning ameti- ja ärisaladuste kaitset;

| b) | abipalve täitmisega seotud kulusid; |
| --- | --- |

b)

abipalve täitmisega seotud kulusid;

| c) | liikmesriikide vastutavate asutuste määramist; |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide vastutavate asutuste määramist;

| d) | teavitamist riikide ametiasutuste poolt täiendava teabe vahetamiseks võetud järelmeetmetest; |
| --- | --- |

d)

teavitamist riikide ametiasutuste poolt täiendava teabe vahetamiseks võetud järelmeetmetest;

| e) | abi taotlemist, sh teabenõudeid, meetmete võtmise taotlusi ja haldusteatiste taotlusi ja vastuste tähtaegade kehtestamist; |
| --- | --- |

e)

abi taotlemist, sh teabenõudeid, meetmete võtmise taotlusi ja haldusteatiste taotlusi ja vastuste tähtaegade kehtestamist;

| f) | eelneva taotluseta esitatavat teavet ning |
| --- | --- |

f)

eelneva taotluseta esitatavat teavet ning

| g) | liikmesriikide suhteid komisjoni ja kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

g)

liikmesriikide suhteid komisjoni ja kolmandate riikidega.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 54 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.”

| 17) | Artikkel 52 jäetakse välja. |
| --- | --- |

17)

Artikkel 52 jäetakse välja.

| 18) | Artikkel 54 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 54
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 alusel loodud kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.” |
| --- | --- |

18)

Artikkel 54 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 54

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 alusel loodud kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.”

| 19) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 54a
  Delegeeritud volituste rakendamine
  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
  2.   Artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1, artikli 12 lõigetes 5 ja 6, artikli 16 lõigetes 1 ja 4 ning artikli 17 lõikes 3 osutatud volitused
  võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kolmeks aastaks ...

   (5)

  . Hiljemalt üheksa kuud enne kolmeaastase perioodi lõppu esitab komisjon delegeeritud volituste kohta aruande. Volituste delegeerimine pikeneb vaikimisi samadeks ajavahemikeks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu avaldab pikendamisele vastuseisu vähemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppu
  . [ME 2]

  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1, artikli 12 lõigetes 5 ja 6, artikli 16 lõigetes 1 ja 4 ning artikli 17 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses määratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
  4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  5.   Delegeeritud õigusakt, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 6 lõikega 3, artikli 9 lõikega 1, artikli 12 lõigetega 5 ja 6, artikli 16 lõigetega 1 ja 4 ning artikli 17 lõikega 3, jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral kahe kuu võrra pikendada.”

  (5)  
  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.
  " |
| --- | --- |

19)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 54a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1, artikli 12 lõigetes 5 ja 6, artikli 16 lõigetes 1 ja 4 ning artikli 17 lõikes 3 osutatud volitused
  võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kolmeks aastaks ...

   (5)

  . Hiljemalt üheksa kuud enne kolmeaastase perioodi lõppu esitab komisjon delegeeritud volituste kohta aruande. Volituste delegeerimine pikeneb vaikimisi samadeks ajavahemikeks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu avaldab pikendamisele vastuseisu vähemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppu
  . [ME 2]

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1, artikli 12 lõigetes 5 ja 6, artikli 16 lõigetes 1 ja 4 ning artikli 17 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses määratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Delegeeritud õigusakt, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 6 lõikega 3, artikli 9 lõikega 1, artikli 12 lõigetega 5 ja 6, artikli 16 lõigetega 1 ja 4 ning artikli 17 lõikega 3, jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral kahe kuu võrra pikendada.”

(5)  
  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.
  "

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 351, 15.11.2012, lk 90.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seisukoht.

2

(3)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

3

(4)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

4

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/208 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/208

---

P7_TA(2013)0254

Rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu nõuete sätestamine (uuesti sõnastatud) ***II

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega sätestatakse rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu nõuded (uuesti sõnastatud) (14654/2/2012 – C7-0165/2013 – 2008/0244(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2016/C 065/39)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (14654/2/2012 – C7-0165/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (14654/2/2012 – C7-0165/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. juuli 2009. aasta (1) ja 26. oktoobri 2011. aasta (2) arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. juuli 2009. aasta (1) ja 26. oktoobri 2011. aasta (2) arvamusi,

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 7. oktoobri 2009. aasta arvamust, (3) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 7. oktoobri 2009. aasta arvamust, (3)

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (4) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2008)0815) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (4) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2008)0815) suhtes,

| — | võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (COM(2011)0320), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (COM(2011)0320),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 72, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 72,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0214/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0214/2013),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks;

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1;

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 317, 23.12.2009, lk 110.

(2)  ELT C 24, 28.1.2012, lk 80.

(3)  ELT C 79, 27.3.2010, lk 58.

(4)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 348.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/209 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/209

---

P7_TA(2013)0255

Mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotlus (uuesti sõnastatud) ***II

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (uuesti sõnastatud) (15605/3/2012 – C7-0164/2013 – 2008/0243(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2016/C 065/40)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (15605/3/2012 – C7-0164/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (15605/3/2012 – C7-0164/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. juuli 2009. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. juuli 2009. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 7. oktoobri 2009. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 7. oktoobri 2009. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (3) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2008)0820) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (3) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2008)0820) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 72, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 72,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A7-0216/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A7-0216/2013),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks;

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse;

| 3. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

3.

märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1;

| 5. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

5.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 317, 23.12.2009, lk 115.

(2)  ELT C 79, 27.3.2010, lk 58.

(3)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 370.

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Nõukogu, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldus

Nõukogu ja Euroopa Parlament kutsuvad komisjoni üles, ilma et see piiraks komisjoni algatusõigust, vaatama läbi uuesti sõnastatud Dublini määruse artikli 8 lõike 4, kui Euroopa Kohus on langetanud otsuse kohtuasjas C-648/11, MA ning teised versus siseminister (Secretary of State for the Home Department), ning hiljemalt Dublini määruse artiklis 46 sätestatud tähtajaks. Euroopa Parlament ja nõukogu kasutavad pärast seda mõlemad oma seadusandlikku pädevust, võttes arvesse lapse parimaid huve.

Komisjon lubab kompromissi saavutamise ja ettepaneku kiire vastuvõtmise tagamise nimel kaaluda kõnealust üleskutset, mis piirdub teadaolevalt üksnes nimetatud konkreetsete asjaoludega ja mida ei tohi käsitleda pretsedendina.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/210 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/210

---

P7_TA(2013)0256

Rahvusvahelise kaitse andmine ja äravõtmine (uuesti sõnastatud) ***II

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv rahvusvahelise kaitse andmise ja äravõtmise ühise menetluse kohta (uuesti sõnastatud) (08260/2/2013 – C7-0163/2013 – 2009/0165(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2016/C 065/41)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (08260/2/2013 – C7-0163/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (08260/2/2013 – C7-0163/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. aprilli 2010. aasta (1) ja 26. oktoobri 2011. aasta (2) arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. aprilli 2010. aasta (1) ja 26. oktoobri 2011. aasta (2) arvamusi,

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (3) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2009)0554) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (3) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2009)0554) suhtes,

| — | võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (COM(2011)0319), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (COM(2011)0319),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 72, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 72,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0217/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0217/2013),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks;

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1;

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 18, 19.1.2011, lk 80.

(2)  ELT C 24, 28.1.2012, lk 79.

(3)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 184.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/212 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/212

---

P7_TA(2013)0257

Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks ***I

Euroopa Parlamendi 12. juunil 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks (COM(2012)0617 – C7-0358/2012 – 2012/0295(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 065/42)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Euroopa Ülemkogu 17. juuni 2010. aasta järeldustes, millega võeti vastu liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia, seadsid liit ja liikmesriigid eesmärgiks vähendada 2020. aastaks vähemalt 20 miljoni võrra nende inimeste arvu, kes elavad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Euroopa Ülemkogu 17. juuni 2010. aasta järeldustes, millega võeti vastu liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia, seadsid liit ja liikmesriigid eesmärgiks vähendada 2020. aastaks vähemalt 20 miljoni võrra nende inimeste arvu, kes elavad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus.

| (1) | Euroopa Ülemkogu 17. juuni 2010. aasta järeldustes, millega võeti vastu liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia, seadsid liit ja liikmesriigid eesmärgiks vähendada 2020. aastaks vähemalt 20 miljoni võrra nende inimeste arvu, kes elavad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus.
  Sellele vaatamata elas 2010. aastal vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus peaaegu neljandik eurooplastest (119,6  miljonit inimest), mis on umbes 4 miljonit rohkem kui eelnenud aastal. Vaesus ja sotsiaalne tõrjutus ei ole kogu liidu ulatuses ühetaoliselt jaotunud, vaid olukorra tõsidus on liikmesriigiti erinev. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu 17. juuni 2010. aasta järeldustes, millega võeti vastu liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia, seadsid liit ja liikmesriigid eesmärgiks vähendada 2020. aastaks vähemalt 20 miljoni võrra nende inimeste arvu, kes elavad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus.
  Sellele vaatamata elas 2010. aastal vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus peaaegu neljandik eurooplastest (119,6  miljonit inimest), mis on umbes 4 miljonit rohkem kui eelnenud aastal. Vaesus ja sotsiaalne tõrjutus ei ole kogu liidu ulatuses ühetaoliselt jaotunud, vaid olukorra tõsidus on liikmesriigiti erinev.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Nende isikute arv, kes kannatavad Euroopa Liidus materiaalse puuduse või isegi ränga materiaalse puuduse all, suureneb
  ning
  sageli on
  nad
  liiga tõrjutud, et saada kasu määruse (EL) nr [...vaesusevastast võitlust käsitlev määrus] ja eelkõige määruse (EL) nr [...Euroopa Sotsiaalfondi käsitlev määrus] kohastest tööturule tagasitoomise meetmetest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Nende isikute arv, kes kannatavad Euroopa Liidus materiaalse puuduse või isegi ränga materiaalse puuduse all, suureneb
  ning
  sageli on
  nad
  liiga tõrjutud, et saada kasu määruse (EL) nr [...vaesusevastast võitlust käsitlev määrus] ja eelkõige määruse (EL) nr [...Euroopa Sotsiaalfondi käsitlev määrus] kohastest tööturule tagasitoomise meetmetest.

| (2) | Nende isikute arv, kes kannatavad liidus materiaalse puuduse või isegi ränga materiaalse puuduse all, suureneb
  ja 2012. aastal elas peaaegu 8 % liidu kodanikest ränga materiaalse puuduse tingimustes.
  Sageli on
  need inimesed
  liiga tõrjutud, et saada kasu määruse (EL) nr [...vaesusevastast võitlust käsitlev määrus] ja eelkõige määruse (EL) nr [...Euroopa Sotsiaalfondi käsitlev määrus] kohastest tööturule tagasitoomise meetmetest. |
| --- | --- |

(2)

Nende isikute arv, kes kannatavad liidus materiaalse puuduse või isegi ränga materiaalse puuduse all, suureneb
  ja 2012. aastal elas peaaegu 8 % liidu kodanikest ränga materiaalse puuduse tingimustes.
  Sageli on
  need inimesed
  liiga tõrjutud, et saada kasu määruse (EL) nr [...vaesusevastast võitlust käsitlev määrus] ja eelkõige määruse (EL) nr [...Euroopa Sotsiaalfondi käsitlev määrus] kohastest tööturule tagasitoomise meetmetest.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2 a) | Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate puudustkannatavate isikute hulgas on naised ja lapsed üleesindatud, samas on aga naised sageli vastutavad selle eest, et pered oleks toiduga kindlustatud ja tuleksid toime. Liikmesriigid ja komisjon peaksid võtma meetmeid, millega vältida igasugust diskrimineerimist, ja tagama meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse ning soolise mõõtme igakülgse arvessevõtmise abifondi ettevalmistuse, kavandamise, haldamise, rakendamise, järelevalve ja hindamise igas etapis ning teavituskampaaniates ja heade tavade vahetamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2 a)

Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate puudustkannatavate isikute hulgas on naised ja lapsed üleesindatud, samas on aga naised sageli vastutavad selle eest, et pered oleks toiduga kindlustatud ja tuleksid toime. Liikmesriigid ja komisjon peaksid võtma meetmeid, millega vältida igasugust diskrimineerimist, ja tagama meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse ning soolise mõõtme igakülgse arvessevõtmise abifondi ettevalmistuse, kavandamise, haldamise, rakendamise, järelevalve ja hindamise igas etapis ning teavituskampaaniates ja heade tavade vahetamisel.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2 b) | Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 on rõhutatud, et liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2 b)

Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 on rõhutatud, et liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2 c) | Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 on rõhutatud, et liit tunnustab Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigusi, vabadusi ja põhimõtteid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2 c)

Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 on rõhutatud, et liit tunnustab Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigusi, vabadusi ja põhimõtteid.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2 d) | Et ennetada haavavamate ja väikese sissetulekuga inimeste marginaliseerumist ning vähendada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohu suurenemist, tuleb vastu võtta strateegiad, mis toetavad aktiivset kaasamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2 d)

Et ennetada haavavamate ja väikese sissetulekuga inimeste marginaliseerumist ning vähendada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohu suurenemist, tuleb vastu võtta strateegiad, mis toetavad aktiivset kaasamist.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks (edaspidi „abifond”) peaks tugevdama sotsiaalset ühtekuuluvust, aidates kaasa vaesuse vähendamisele liidus, toetades riiklikke kavasid, mis pakuvad enim puudustkannatavatele isikutele mitterahalist abi toidupuuduse
  , kodutuse ja laste
  materiaalse puuduse leevendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks (edaspidi „abifond”) peaks tugevdama sotsiaalset ühtekuuluvust, aidates kaasa vaesuse vähendamisele liidus, toetades riiklikke kavasid, mis pakuvad enim puudustkannatavatele isikutele mitterahalist abi toidupuuduse
  , kodutuse ja laste
  materiaalse puuduse leevendamiseks.

| (4) | Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks (edaspidi „abifond”) peaks tugevdama sotsiaalset ühtekuuluvust, aidates kaasa vaesuse vähendamisele liidus, toetades riiklikke kavasid, mis pakuvad enim puudustkannatavatele isikutele mitterahalist abi toidupuuduse
  ja ränga
  materiaalse puuduse leevendamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks (edaspidi „abifond”) peaks tugevdama sotsiaalset ühtekuuluvust, aidates kaasa vaesuse vähendamisele liidus, toetades riiklikke kavasid, mis pakuvad enim puudustkannatavatele isikutele mitterahalist abi toidupuuduse
  ja ränga
  materiaalse puuduse leevendamiseks.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4 a) | Abifondist ränka puudust kannatavate isikute eri rühmadele raha eraldamisel võib lähtuda ETHOSe (Euroopa kodutuse tüpoloogia) määratlusest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4 a)

Abifondist ränka puudust kannatavate isikute eri rühmadele raha eraldamisel võib lähtuda ETHOSe (Euroopa kodutuse tüpoloogia) määratlusest.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4 b) | Fond ei tohiks asendada riiklikke meetmeid, mida liikmesriikide valitsused võtavad selleks, et vähendada erakorralise toiduabi vajadust ning töötada nälja, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse täielikuks kaotamiseks välja jätkusuutlikud eesmärgid ja meetmed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4 b)

Fond ei tohiks asendada riiklikke meetmeid, mida liikmesriikide valitsused võtavad selleks, et vähendada erakorralise toiduabi vajadust ning töötada nälja, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse täielikuks kaotamiseks välja jätkusuutlikud eesmärgid ja meetmed.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4 c) | Arvestades vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate isikute arvu suurenemist ning asjaolu, et see tõus järgnevatel aastatel jätkub, tuleb fondi rahastamiseks ettenähtud vahendeid mitmeaastases finantsraamistikus suurendada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4 c)

Arvestades vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate isikute arvu suurenemist ning asjaolu, et see tõus järgnevatel aastatel jätkub, tuleb fondi rahastamiseks ettenähtud vahendeid mitmeaastases finantsraamistikus suurendada.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4 d) | Abifond peaks ka toetama liikmesriikide pingutusi, mille eesmärk on leevendada kodutute ränka materiaalset puudust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4 d)

Abifond peaks ka toetama liikmesriikide pingutusi, mille eesmärk on leevendada kodutute ränka materiaalset puudust.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Need sätted tagavad, et toetatav tegevus on kooskõlas kohaldatavate liidu ja riiklike õigusaktidega, eelkõige seoses
  nende kaupade ohutusega, mida jaotatakse
  enim puudustkannatavatele isikutele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Need sätted tagavad, et toetatav tegevus on kooskõlas kohaldatavate liidu ja riiklike õigusaktidega, eelkõige seoses
  nende kaupade ohutusega, mida jaotatakse
  enim puudustkannatavatele isikutele.

| (6) | Need sätted tagavad, et toetatav tegevus on kooskõlas kohaldatavate liidu ja riiklike õigusaktidega, eelkõige seoses enim puudustkannatavatele isikutele
  jaotatava toiduabi ja esmase materiaalse abi ohutusega
  . |
| --- | --- |

(6)

Need sätted tagavad, et toetatav tegevus on kooskõlas kohaldatavate liidu ja riiklike õigusaktidega, eelkõige seoses enim puudustkannatavatele isikutele
  jaotatava toiduabi ja esmase materiaalse abi ohutusega
  .

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Iga liikmesriigi rakenduskavas peaks olema määratletud ja põhjendatud, milliste materiaalse puuduse vormidega tegeletakse, ning kirjeldatud enim puudustkannatavatele isikutele antava abi eesmärgid ja vormid, mida riiklike kavade kaudu toetatakse. Rakenduskava peaks hõlmama ka elemente, mis on vajalikud, et tagada
  kava
  tulemuslik ja tõhus rakendamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Iga liikmesriigi rakenduskavas peaks olema määratletud ja põhjendatud, milliste materiaalse puuduse vormidega tegeletakse, ning kirjeldatud enim puudustkannatavatele isikutele antava abi eesmärgid ja vormid, mida riiklike kavade kaudu toetatakse. Rakenduskava peaks hõlmama ka elemente, mis on vajalikud, et tagada
  kava
  tulemuslik ja tõhus rakendamine.

| (8) | Iga liikmesriigi rakenduskavas peaks olema määratletud ja põhjendatud, milliste
  toidu- ja
  materiaalse puuduse vormidega tegeletakse, ning kirjeldatud enim puudustkannatavatele isikutele antava abi eesmärgid ja vormid, mida riiklike kavade kaudu toetatakse. Rakenduskava peaks hõlmama ka elemente, mis on vajalikud, et tagada
  kavade
  tulemuslik ja tõhus rakendamine. |
| --- | --- |

(8)

Iga liikmesriigi rakenduskavas peaks olema määratletud ja põhjendatud, milliste
  toidu- ja
  materiaalse puuduse vormidega tegeletakse, ning kirjeldatud enim puudustkannatavatele isikutele antava abi eesmärgid ja vormid, mida riiklike kavade kaudu toetatakse. Rakenduskava peaks hõlmama ka elemente, mis on vajalikud, et tagada
  kavade
  tulemuslik ja tõhus rakendamine.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8 a) | Ühest küljest valitseb liidus ränk toidupuudus, kuid teisest küljest esineb palju toiduainete raiskamist. Iga liikmesriigi rakenduskavas peaks olema teave selle kohta, kuidas kavatsetakse toiduainete raiskamise vähendamise ja toidupuudusega võitlemise meetmete vahelist koostoimet koordineeritud viisil ära kasutada. Iga liikmesriigi rakenduskavas peaks olema kirjas ka see, kuidas kavatsetakse vähendada asjaajamisest tulenevaid tõrkeid, mis takistavad äriettevõtetel ja mitteäriettevõtetel annetamast liigseid toiduvarusid mittetulunduslikele organisatsioonidele, kes võitlevad toidupuuduse vastu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8 a)

Ühest küljest valitseb liidus ränk toidupuudus, kuid teisest küljest esineb palju toiduainete raiskamist. Iga liikmesriigi rakenduskavas peaks olema teave selle kohta, kuidas kavatsetakse toiduainete raiskamise vähendamise ja toidupuudusega võitlemise meetmete vahelist koostoimet koordineeritud viisil ära kasutada. Iga liikmesriigi rakenduskavas peaks olema kirjas ka see, kuidas kavatsetakse vähendada asjaajamisest tulenevaid tõrkeid, mis takistavad äriettevõtetel ja mitteäriettevõtetel annetamast liigseid toiduvarusid mittetulunduslikele organisatsioonidele, kes võitlevad toidupuuduse vastu.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8 b) | Abifondist rahastatavate meetmete tõhusaks ja tulemuslikuks rakendamiseks tuleb soodustada koostööd piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning kodanikuühiskonda esindavate asutuste vahel. Liikmesriikidel tuleks seetõttu edendada kõikide abifondist rahastatavate meetmete väljatöötamisse ja kohaldamisse kaasatud sidusrühmade kaasamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8 b)

Abifondist rahastatavate meetmete tõhusaks ja tulemuslikuks rakendamiseks tuleb soodustada koostööd piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning kodanikuühiskonda esindavate asutuste vahel. Liikmesriikidel tuleks seetõttu edendada kõikide abifondist rahastatavate meetmete väljatöötamisse ja kohaldamisse kaasatud sidusrühmade kaasamist.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Abifondi tulemuslikkuse suurendamiseks, eelkõige
  siseriiklike olude
  arvesse võtmiseks, on asjakohane sätestada rakenduskava võimaliku muutmise menetlus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Abifondi tulemuslikkuse suurendamiseks, eelkõige
  siseriiklike olude
  arvesse võtmiseks, on asjakohane sätestada rakenduskava võimaliku muutmise menetlus.

| (9) | Abifondi tulemuslikkuse suurendamiseks
  ja ESFi meetmetega maksimaalse koostoime tagamiseks
  , eelkõige
  riigisisestes oludes toimuvate võimalike muutuste
  arvesse võtmiseks, on asjakohane sätestada rakenduskava võimaliku muutmise menetlus. |
| --- | --- |

(9)

Abifondi tulemuslikkuse suurendamiseks
  ja ESFi meetmetega maksimaalse koostoime tagamiseks
  , eelkõige
  riigisisestes oludes toimuvate võimalike muutuste
  arvesse võtmiseks, on asjakohane sätestada rakenduskava võimaliku muutmise menetlus.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9 a) | Enim puudustkannatavate isikute eri vajaduste rahuldamiseks kõige tõhusamal ja asjakohasemal viisil ning toetuste paremaks suunamiseks peaks partnerluspõhimõtet rakendama abifondi kõikidel etappidel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9 a)

Enim puudustkannatavate isikute eri vajaduste rahuldamiseks kõige tõhusamal ja asjakohasemal viisil ning toetuste paremaks suunamiseks peaks partnerluspõhimõtet rakendama abifondi kõikidel etappidel.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Kogemuste ja parimate tavade vahetamine loob märkimisväärse lisaväärtuse ning komisjon peaks hõlbustama nende levitamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Kogemuste ja parimate tavade vahetamine loob märkimisväärse lisaväärtuse ning komisjon peaks hõlbustama nende levitamist.

| (10) | Kogemuste ja parimate tavade vahetamine loob märkimisväärse lisaväärtuse
  , sest need soodustavad vastastikust õppimist,
  ning komisjon peaks hõlbustama
  ja edendama
  nende levitamist
  ning püüdma saavutada koostoimet heade tavade vahetamisega seoses abifondiga seotud fondidega, eelkõige ESFiga
  . |
| --- | --- |

(10)

Kogemuste ja parimate tavade vahetamine loob märkimisväärse lisaväärtuse
  , sest need soodustavad vastastikust õppimist,
  ning komisjon peaks hõlbustama
  ja edendama
  nende levitamist
  ning püüdma saavutada koostoimet heade tavade vahetamisega seoses abifondiga seotud fondidega, eelkõige ESFiga
  .

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Rakenduskavade elluviimisel tehtud edusammude jälgimiseks peaksid liikmesriigid koostama ja esitama komisjonile rakendamise aasta- ja lõpparuanded, tagades seega olulise ja ajakohastatud teabe kättesaadavuse. Samal eesmärgil peaks komisjon korraldama iga liikmesriigiga kord aastas rakenduskava kahepoolse läbivaatamise, kui nad ei ole leppinud kokku teisiti. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Rakenduskavade elluviimisel tehtud edusammude jälgimiseks peaksid liikmesriigid koostama ja esitama komisjonile rakendamise aasta- ja lõpparuanded, tagades seega olulise ja ajakohastatud teabe kättesaadavuse. Samal eesmärgil peaks komisjon korraldama iga liikmesriigiga kord aastas rakenduskava kahepoolse läbivaatamise, kui nad ei ole leppinud kokku teisiti.

| (11) | Rakenduskavade elluviimisel tehtud edusammude jälgimiseks peaksid liikmesriigid
  koostöös kaasatud valitsusväliste organisatsioonidega
  koostama ja esitama komisjonile rakendamise aasta- ja lõpparuanded, tagades seega olulise ja ajakohastatud teabe kättesaadavuse. Samal eesmärgil peaks komisjon korraldama iga liikmesriigiga kord aastas rakenduskava kahepoolse läbivaatamise, kui nad ei ole leppinud kokku teisiti. |
| --- | --- |

(11)

Rakenduskavade elluviimisel tehtud edusammude jälgimiseks peaksid liikmesriigid
  koostöös kaasatud valitsusväliste organisatsioonidega
  koostama ja esitama komisjonile rakendamise aasta- ja lõpparuanded, tagades seega olulise ja ajakohastatud teabe kättesaadavuse. Samal eesmärgil peaks komisjon korraldama iga liikmesriigiga kord aastas rakenduskava kahepoolse läbivaatamise, kui nad ei ole leppinud kokku teisiti.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Selleks et parandada iga rakenduskava kvaliteeti ja ülesehitust ning hinnata abifondi tulemuslikkust ja tõhusust, tuleks teha eel- ja järelhindamisi. Lisaks nimetatud hindamistele tuleks korraldada uuringuid, mis hõlmavad rakenduskava raames abi saanud enim puudustkannatavaid isikuid, ning vajaduse korral viia hindamisi läbi ka rakenduskava tööperioodi jooksul. Seoses sellega tuleks täpsustada liikmesriikide ja komisjoni ülesanded. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Selleks et parandada iga rakenduskava kvaliteeti ja ülesehitust ning hinnata abifondi tulemuslikkust ja tõhusust, tuleks teha eel- ja järelhindamisi. Lisaks nimetatud hindamistele tuleks korraldada uuringuid, mis hõlmavad rakenduskava raames abi saanud enim puudustkannatavaid isikuid, ning vajaduse korral viia hindamisi läbi ka rakenduskava tööperioodi jooksul. Seoses sellega tuleks täpsustada liikmesriikide ja komisjoni ülesanded.

| (12) | Selleks et parandada iga rakenduskava kvaliteeti ja ülesehitust ning hinnata abifondi tulemuslikkust ja tõhusust, tuleks teha eel- ja järelhindamisi. Lisaks nimetatud hindamistele tuleks korraldada uuringuid, mis hõlmavad rakenduskava raames abi saanud enim puudustkannatavaid isikuid, ning vajaduse korral viia hindamisi läbi ka rakenduskava tööperioodi jooksul.
  Hindamisel tuleb ühtlasi tagada lõplike abisaajate eraelu puutumatus. Hindamisel ei tohi enim puudustkannatavaid isikuid häbimärgistada.
  Seoses sellega tuleks täpsustada liikmesriikide ja komisjoni ülesanded. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et parandada iga rakenduskava kvaliteeti ja ülesehitust ning hinnata abifondi tulemuslikkust ja tõhusust, tuleks teha eel- ja järelhindamisi. Lisaks nimetatud hindamistele tuleks korraldada uuringuid, mis hõlmavad rakenduskava raames abi saanud enim puudustkannatavaid isikuid, ning vajaduse korral viia hindamisi läbi ka rakenduskava tööperioodi jooksul.
  Hindamisel tuleb ühtlasi tagada lõplike abisaajate eraelu puutumatus. Hindamisel ei tohi enim puudustkannatavaid isikuid häbimärgistada.
  Seoses sellega tuleks täpsustada liikmesriikide ja komisjoni ülesanded.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12 a) | Nagu rõhutatakse Eurostati uuringus „Materiaalse puuduse mõõtmine ELis – näitajad kogu elanikkonna kohta ning näitajad laste kohta”, on materiaalse puuduse valdkonnas läbi viidud olulisi uuringuid, tänu millele on võimalik lähemas tulevikus koguda puudustkannatavate leibkondade, täiskasvanute ja laste kohta täpsemaid andmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12 a)

Nagu rõhutatakse Eurostati uuringus „Materiaalse puuduse mõõtmine ELis – näitajad kogu elanikkonna kohta ning näitajad laste kohta”, on materiaalse puuduse valdkonnas läbi viidud olulisi uuringuid, tänu millele on võimalik lähemas tulevikus koguda puudustkannatavate leibkondade, täiskasvanute ja laste kohta täpsemaid andmeid.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12 b) | Nende hindamiste läbiviimisel, mida täiendavad uuringud enim puudustkannatavate isikute kohta, tuleks silmas pidada, et puudus on kompleksne mõiste, mida on keeruline mõista, kui kasutada väikest näitajate arvu, kuna need võivad olla eksitavad ning seetõttu põhjustada ebaefektiivseid meetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12 b)

Nende hindamiste läbiviimisel, mida täiendavad uuringud enim puudustkannatavate isikute kohta, tuleks silmas pidada, et puudus on kompleksne mõiste, mida on keeruline mõista, kui kasutada väikest näitajate arvu, kuna need võivad olla eksitavad ning seetõttu põhjustada ebaefektiivseid meetmeid.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12 c) | Nagu rõhutatakse Eurofoundi (2012) kolmandas Euroopa elukvaliteedi uuringus, tuleks liidus materiaalse puuduse mõõtmisel lähtuda võimetusest lubada endale kaupu, mida peetakse oluliseks vaatamata sellele, mida omatakse ja kui palju teenitakse. Selleks, et töötada välja puuduse indeks, mis võimaldab anda täpsemat hinnangut leibkondade materiaalse puuduse kohta, tuleks arvesse võtta näitajaid, nagu sissetuleku tase, sissetulekute ebavõrdsus, võime end ära majandada, võlad ja rahulolu elustandardiga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12 c)

Nagu rõhutatakse Eurofoundi (2012) kolmandas Euroopa elukvaliteedi uuringus, tuleks liidus materiaalse puuduse mõõtmisel lähtuda võimetusest lubada endale kaupu, mida peetakse oluliseks vaatamata sellele, mida omatakse ja kui palju teenitakse. Selleks, et töötada välja puuduse indeks, mis võimaldab anda täpsemat hinnangut leibkondade materiaalse puuduse kohta, tuleks arvesse võtta näitajaid, nagu sissetuleku tase, sissetulekute ebavõrdsus, võime end ära majandada, võlad ja rahulolu elustandardiga.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Kodanikel on õigus teada, kuidas liidu rahalisi vahendeid investeeritakse ja millised on tulemused. Abifondi saavutusi käsitleva teabe ulatuslikuks levitamiseks ning selleks, et tagada juurdepääs rahastamisvõimalustele ja nende läbipaistvus, tuleks sätestada üksikasjalikud eeskirjad teabe- ja teabevahetusmeetmete kohta, eelkõige liikmesriikide ja toetusesaajate kohustuste kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Kodanikel on õigus teada, kuidas liidu rahalisi vahendeid investeeritakse ja millised on tulemused. Abifondi saavutusi käsitleva teabe ulatuslikuks levitamiseks ning selleks, et tagada juurdepääs rahastamisvõimalustele ja nende läbipaistvus, tuleks sätestada üksikasjalikud eeskirjad teabe- ja teabevahetusmeetmete kohta, eelkõige liikmesriikide ja toetusesaajate kohustuste kohta.

| (13) | Kodanikel on õigus teada, kuidas liidu rahalisi vahendeid investeeritakse ja millised on tulemused. Abifondi saavutusi käsitleva teabe ulatuslikuks levitamiseks ning selleks, et tagada juurdepääs rahastamisvõimalustele ja nende läbipaistvus, tuleks sätestada üksikasjalikud eeskirjad teabe- ja teabevahetusmeetmete kohta, eelkõige liikmesriikide
  kohalike
  ja
  piirkondlike omavalitsuste ning
  toetusesaajate kohustuste kohta. |
| --- | --- |

(13)

Kodanikel on õigus teada, kuidas liidu rahalisi vahendeid investeeritakse ja millised on tulemused. Abifondi saavutusi käsitleva teabe ulatuslikuks levitamiseks ning selleks, et tagada juurdepääs rahastamisvõimalustele ja nende läbipaistvus, tuleks sätestada üksikasjalikud eeskirjad teabe- ja teabevahetusmeetmete kohta, eelkõige liikmesriikide
  kohalike
  ja
  piirkondlike omavalitsuste ning
  toetusesaajate kohustuste kohta.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Et tugevdada liidu vahendite mitmekordistavat mõju, on vaja kehtestada abifondist rahastatavate rakenduskavade
  maksimaalne
  kaasrahastamismäär
  , mis võtaks arvesse
  liikmesriikide olukorda, kes seisavad silmitsi ajutiste eelarveprobleemidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Et tugevdada liidu vahendite mitmekordistavat mõju, on vaja kehtestada abifondist rahastatavate rakenduskavade
  maksimaalne
  kaasrahastamismäär
  , mis võtaks arvesse
  liikmesriikide olukorda, kes seisavad silmitsi ajutiste eelarveprobleemidega.

| (15) | Et tugevdada liidu vahendite mitmekordistavat mõju, on vaja kehtestada abifondist rahastatavate rakenduskavade kaasrahastamismäär
  . Nende
  liikmesriikide olukorda, kes seisavad silmitsi ajutiste eelarveprobleemidega
  , tuleks samuti arvesse võtta
  . |
| --- | --- |

(15)

Et tugevdada liidu vahendite mitmekordistavat mõju, on vaja kehtestada abifondist rahastatavate rakenduskavade kaasrahastamismäär
  . Nende
  liikmesriikide olukorda, kes seisavad silmitsi ajutiste eelarveprobleemidega
  , tuleks samuti arvesse võtta
  .

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Abifondiga seotud abikõlblikkuse perioodi, toimingute ja kulude suhtes tuleks kogu Euroopa Liidus kohaldada ühtseid ja õiglaseid eeskirju. Abikõlblikkuse tingimustes -tuleks kajastada abifondi eesmärkide ja sihtrühmade eripära, eelkõige kehtestades asjakohased tingimused toimingute ja toetuseliikide abikõlblikkuse kohta ning eeskirjade ja tingimused tagasimaksmise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Abifondiga seotud abikõlblikkuse perioodi, toimingute ja kulude suhtes tuleks kogu Euroopa Liidus kohaldada ühtseid ja õiglaseid eeskirju. Abikõlblikkuse tingimustes -tuleks kajastada abifondi eesmärkide ja sihtrühmade eripära, eelkõige kehtestades asjakohased tingimused toimingute ja toetuseliikide abikõlblikkuse kohta ning eeskirjade ja tingimused tagasimaksmise kohta.

| (16) | Abifondiga seotud abikõlblikkuse perioodi, toimingute ja kulude suhtes tuleks kogu Euroopa Liidus kohaldada ühtseid
  , lihtsaid
  ja õiglaseid eeskirju. Abikõlblikkuse tingimustes -tuleks kajastada abifondi eesmärkide ja sihtrühmade eripära, eelkõige kehtestades asjakohased
  ja lihtsustatud
  tingimused toimingute ja toetuseliikide abikõlblikkuse kohta ning eeskirjade ja tingimused tagasimaksmise kohta. |
| --- | --- |

(16)

Abifondiga seotud abikõlblikkuse perioodi, toimingute ja kulude suhtes tuleks kogu Euroopa Liidus kohaldada ühtseid
  , lihtsaid
  ja õiglaseid eeskirju. Abikõlblikkuse tingimustes -tuleks kajastada abifondi eesmärkide ja sihtrühmade eripära, eelkõige kehtestades asjakohased
  ja lihtsustatud
  tingimused toimingute ja toetuseliikide abikõlblikkuse kohta ning eeskirjade ja tingimused tagasimaksmise kohta.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega [määruse ettepanekuga], millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus (ühise turukorralduse ühtne määrus) on ette nähtud, et riikliku sekkumise raames ostetud tooteid võib kasutada, kui need tehakse liidus enim puudustkannatavatele isikutele kättesaadavaks toiduabiprogrammi raames ning see on asjakohase programmiga ette nähtud. Võttes arvesse, et olenevalt asjaoludest, võib toidu hankimine sellisel viisil tekkinud varude kasutamise, töötlemise või müügi teel olla majanduslikult kõige soodsam variant, on asjakohane selline võimalus käesolevas määruses sätestada. Taoliste varudega tehtud tehingutest saadud summasid kasutatakse enim puudustkannatavate isikute hüvanguks; neid ei kasutata liikmesriikide kaasrahastamiskohustuste vähendamiseks. Selleks, et tagada sekkumisvarude ja nendest saadava tulu võimalikult tõhus kasutamine, võtab komisjon vastavalt määruse (EL) nr [ühise turukorralduse ühtne määrus] artikli 19 lõikele e vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse menetlused, mille alusel võib enim puudustkannatavate isikute abiprogrammi rakendamise käigus sekkumisvarudest pärit tooteid kasutada, töödelda või müüa. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega [määruse ettepanekuga], millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus (ühise turukorralduse ühtne määrus) on ette nähtud, et riikliku sekkumise raames ostetud tooteid võib kasutada, kui need tehakse liidus enim puudustkannatavatele isikutele kättesaadavaks toiduabiprogrammi raames ning see on asjakohase programmiga ette nähtud. Võttes arvesse, et olenevalt asjaoludest, võib toidu hankimine sellisel viisil tekkinud varude kasutamise, töötlemise või müügi teel olla majanduslikult kõige soodsam variant, on asjakohane selline võimalus käesolevas määruses sätestada. Taoliste varudega tehtud tehingutest saadud summasid kasutatakse enim puudustkannatavate isikute hüvanguks; neid ei kasutata liikmesriikide kaasrahastamiskohustuste vähendamiseks. Selleks, et tagada sekkumisvarude ja nendest saadava tulu võimalikult tõhus kasutamine, võtab komisjon vastavalt määruse (EL) nr [ühise turukorralduse ühtne määrus] artikli 19 lõikele e vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse menetlused, mille alusel võib enim puudustkannatavate isikute abiprogrammi rakendamise käigus sekkumisvarudest pärit tooteid kasutada, töödelda või müüa.

| (17) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega [määruse ettepanekuga], millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus (ühise turukorralduse ühtne määrus) on ette nähtud, et riikliku sekkumise raames ostetud tooteid võib kasutada, kui need tehakse liidus enim puudustkannatavatele isikutele kättesaadavaks toiduabiprogrammi raames ning see on asjakohase programmiga ette nähtud. Võttes arvesse, et olenevalt asjaoludest, võib toidu hankimine sellisel viisil tekkinud varude kasutamise, töötlemise või müügi teel olla majanduslikult kõige soodsam variant, on asjakohane selline võimalus käesolevas määruses sätestada. Taoliste varudega tehtud tehingutest saadud summasid kasutatakse enim puudustkannatavate isikute hüvanguks; neid ei kasutata liikmesriikide kaasrahastamiskohustuste vähendamiseks. Selleks, et tagada sekkumisvarude ja nendest saadava tulu võimalikult tõhus kasutamine, võtab komisjon vastavalt määruse (EL) nr [ühise turukorralduse ühtne määrus] artikli 19 lõikele e vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse menetlused, mille alusel võib enim puudustkannatavate isikute abiprogrammi rakendamise käigus sekkumisvarudest pärit tooteid kasutada, töödelda või müüa.
  Partnerorganisatsioonidel tuleks lubada jaotada täiendavat toiduabi, mis on pärit muudest allikatest kui määruse (EL) nr ... [ühise turukorralduse ühtne määrus] artikli 15 kohaselt kättesaadavaks tehtud sekkumisvarud. |
| --- | --- |

(17)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega [määruse ettepanekuga], millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus (ühise turukorralduse ühtne määrus) on ette nähtud, et riikliku sekkumise raames ostetud tooteid võib kasutada, kui need tehakse liidus enim puudustkannatavatele isikutele kättesaadavaks toiduabiprogrammi raames ning see on asjakohase programmiga ette nähtud. Võttes arvesse, et olenevalt asjaoludest, võib toidu hankimine sellisel viisil tekkinud varude kasutamise, töötlemise või müügi teel olla majanduslikult kõige soodsam variant, on asjakohane selline võimalus käesolevas määruses sätestada. Taoliste varudega tehtud tehingutest saadud summasid kasutatakse enim puudustkannatavate isikute hüvanguks; neid ei kasutata liikmesriikide kaasrahastamiskohustuste vähendamiseks. Selleks, et tagada sekkumisvarude ja nendest saadava tulu võimalikult tõhus kasutamine, võtab komisjon vastavalt määruse (EL) nr [ühise turukorralduse ühtne määrus] artikli 19 lõikele e vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse menetlused, mille alusel võib enim puudustkannatavate isikute abiprogrammi rakendamise käigus sekkumisvarudest pärit tooteid kasutada, töödelda või müüa.
  Partnerorganisatsioonidel tuleks lubada jaotada täiendavat toiduabi, mis on pärit muudest allikatest kui määruse (EL) nr ... [ühise turukorralduse ühtne määrus] artikli 15 kohaselt kättesaadavaks tehtud sekkumisvarud.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Tuleb kindlaks määrata, mis tüüpi meetmeid võib komisjoni ja liikmesriikide algatusel võtta abifondist rahastatava tehnilise abi raames. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Tuleb kindlaks määrata, mis tüüpi meetmeid võib komisjoni ja liikmesriikide algatusel võtta abifondist rahastatava tehnilise abi raames.

| (18) | Tuleb kindlaks määrata, mis tüüpi meetmeid võib komisjoni ja liikmesriikide algatusel võtta abifondist rahastatava tehnilise abi raames.
  Meetmete liik tuleks otsustada tihedas koostöös korraldusasutuste ja partnerorganisatsioonidega. |
| --- | --- |

(18)

Tuleb kindlaks määrata, mis tüüpi meetmeid võib komisjoni ja liikmesriikide algatusel võtta abifondist rahastatava tehnilise abi raames.
  Meetmete liik tuleks otsustada tihedas koostöös korraldusasutuste ja partnerorganisatsioonidega.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (27) | Liidu eelarvelisi kulukohustusi tuleb täita igal aastal. Tõhusa programmijuhtimise tagamiseks on vajalik sätestada vahemaksete taotluste, aastabilansi- ja lõppmakse tasumise ühised eeskirjad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27)

Liidu eelarvelisi kulukohustusi tuleb täita igal aastal. Tõhusa programmijuhtimise tagamiseks on vajalik sätestada vahemaksete taotluste, aastabilansi- ja lõppmakse tasumise ühised eeskirjad.

| (27) | Liidu eelarvelisi kulukohustusi tuleb täita igal aastal. Tõhusa programmijuhtimise tagamiseks on vajalik sätestada vahemaksete taotluste, aastabilansi- ja lõppmakse tasumise ühised
  lihtsad
  eeskirjad. |
| --- | --- |

(27)

Liidu eelarvelisi kulukohustusi tuleb täita igal aastal. Tõhusa programmijuhtimise tagamiseks on vajalik sätestada vahemaksete taotluste, aastabilansi- ja lõppmakse tasumise ühised
  lihtsad
  eeskirjad.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (30) | Liidu finantshuvide kaitseks tuleks kehtestada ajaliselt piiratud meetmed, mis võimaldaksid volitatud eelarvevahendite käsutajal katkestada maksed, kui on tõendeid, mis võimaldavad väita, et juhtimis- ja kontrollisüsteemi toimimises on märkimisväärseid puudusi, tõendeid eeskirjade ränga rikkumise kohta seoses maksetaotlusega
  või
  kui on jäänud esitamata dokumendid raamatupidamisarvestuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30)

Liidu finantshuvide kaitseks tuleks kehtestada ajaliselt piiratud meetmed, mis võimaldaksid volitatud eelarvevahendite käsutajal katkestada maksed, kui on tõendeid, mis võimaldavad väita, et juhtimis- ja kontrollisüsteemi toimimises on märkimisväärseid puudusi, tõendeid eeskirjade ränga rikkumise kohta seoses maksetaotlusega
  või
  kui on jäänud esitamata dokumendid raamatupidamisarvestuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks.

| (30) | Liidu finantshuvide kaitseks tuleks kehtestada ajaliselt piiratud meetmed, mis võimaldaksid volitatud eelarvevahendite käsutajal katkestada maksed, kui on tõendeid, mis võimaldavad väita, et juhtimis- ja kontrollisüsteemi toimimises on märkimisväärseid puudusi, tõendeid eeskirjade ränga rikkumise kohta seoses maksetaotlusega, kui on jäänud esitamata dokumendid raamatupidamisarvestuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks
  või kui esineb olulisi viivitusi projektide rakendamises ja kui tõendatakse veenvalt, et projektide jaoks kehtestatud eesmärke ei saavutata
  . |
| --- | --- |

(30)

Liidu finantshuvide kaitseks tuleks kehtestada ajaliselt piiratud meetmed, mis võimaldaksid volitatud eelarvevahendite käsutajal katkestada maksed, kui on tõendeid, mis võimaldavad väita, et juhtimis- ja kontrollisüsteemi toimimises on märkimisväärseid puudusi, tõendeid eeskirjade ränga rikkumise kohta seoses maksetaotlusega, kui on jäänud esitamata dokumendid raamatupidamisarvestuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks
  või kui esineb olulisi viivitusi projektide rakendamises ja kui tõendatakse veenvalt, et projektide jaoks kehtestatud eesmärke ei saavutata
  .

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (32) | Tagamaks et liidu eelarvest rahastatavaid kulutusi kasutataks igal konkreetsel majandusaastal kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega, tuleks luua sobiv raamistik raamatupidamisarvestuse iga-aastaseks kontrollimiseks ja heakskiitmiseks. Selle raamistiku alusel peaksid määratud asutused esitama komisjonile rakenduskava kohta juhtkonna kinnitava avalduse koos tõendatud raamatupidamise aastaaruandega, auditite lõpparuannete ja kontrollitoimingute iga-aastase kokkuvõtte ning sõltumatu audiitori järeldusotsuse ja kontrolliaruande. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32)

Tagamaks et liidu eelarvest rahastatavaid kulutusi kasutataks igal konkreetsel majandusaastal kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega, tuleks luua sobiv raamistik raamatupidamisarvestuse iga-aastaseks kontrollimiseks ja heakskiitmiseks. Selle raamistiku alusel peaksid määratud asutused esitama komisjonile rakenduskava kohta juhtkonna kinnitava avalduse koos tõendatud raamatupidamise aastaaruandega, auditite lõpparuannete ja kontrollitoimingute iga-aastase kokkuvõtte ning sõltumatu audiitori järeldusotsuse ja kontrolliaruande.

| (32) | Tagamaks et liidu eelarvest rahastatavaid kulutusi kasutataks igal konkreetsel majandusaastal kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega, tuleks luua sobiv
  ja lihtne
  raamistik raamatupidamisarvestuse iga-aastaseks kontrollimiseks ja heakskiitmiseks. Selle raamistiku alusel peaksid määratud asutused esitama komisjonile rakenduskava kohta juhtkonna kinnitava avalduse koos tõendatud raamatupidamise aastaaruandega, auditite lõpparuannete ja kontrollitoimingute iga-aastase kokkuvõtte ning sõltumatu audiitori järeldusotsuse ja kontrolliaruande. |
| --- | --- |

(32)

Tagamaks et liidu eelarvest rahastatavaid kulutusi kasutataks igal konkreetsel majandusaastal kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega, tuleks luua sobiv
  ja lihtne
  raamistik raamatupidamisarvestuse iga-aastaseks kontrollimiseks ja heakskiitmiseks. Selle raamistiku alusel peaksid määratud asutused esitama komisjonile rakenduskava kohta juhtkonna kinnitava avalduse koos tõendatud raamatupidamise aastaaruandega, auditite lõpparuannete ja kontrollitoimingute iga-aastase kokkuvõtte ning sõltumatu audiitori järeldusotsuse ja kontrolliaruande.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 35

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (35) | Toimingute auditeerimise sagedus peaks olema proportsionaalne abifondist antava liidu toetuse ulatusega. Eelkõige tuleks vähendada auditite arvu, kui toimingu abikõlblike kulutuste kogusumma ei ületa 100 000  eurot. Auditeerimisi peab siiski olema võimalik teha igal ajal või auditivalimi raames, kui on märke rikkumisest või pettusest. Et komisjoni auditite hulk oleks proportsionaalne riskiga, peaks komisjonil olema võimalik vähendada oma auditeerimistegevust rakenduskavade puhul, kus ei ole märkimisväärseid vajakajäämisi või kui võib jääda lootma auditeerimisasutusele. Lisaks peaks auditite ulatus võtma igakülgselt arvesse abifondi eesmärki ja sihtrühmade eripära. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(35)

Toimingute auditeerimise sagedus peaks olema proportsionaalne abifondist antava liidu toetuse ulatusega. Eelkõige tuleks vähendada auditite arvu, kui toimingu abikõlblike kulutuste kogusumma ei ületa 100 000  eurot. Auditeerimisi peab siiski olema võimalik teha igal ajal või auditivalimi raames, kui on märke rikkumisest või pettusest. Et komisjoni auditite hulk oleks proportsionaalne riskiga, peaks komisjonil olema võimalik vähendada oma auditeerimistegevust rakenduskavade puhul, kus ei ole märkimisväärseid vajakajäämisi või kui võib jääda lootma auditeerimisasutusele. Lisaks peaks auditite ulatus võtma igakülgselt arvesse abifondi eesmärki ja sihtrühmade eripära.

| (35) | Toimingute auditeerimise sagedus peaks olema proportsionaalne abifondist antava liidu toetuse ulatusega. Eelkõige tuleks vähendada auditite arvu, kui toimingu abikõlblike kulutuste kogusumma ei ületa 100 000  eurot. Auditeerimisi peab siiski olema võimalik teha igal ajal või auditivalimi raames, kui on märke rikkumisest või pettusest. Et komisjoni auditite hulk oleks proportsionaalne riskiga, peaks komisjonil olema võimalik vähendada oma auditeerimistegevust rakenduskavade puhul, kus ei ole märkimisväärseid vajakajäämisi või kui võib jääda lootma auditeerimisasutusele. Lisaks peaks auditite ulatus võtma igakülgselt arvesse abifondi eesmärki ja sihtrühmade eripära
  ning fondist toetust saavate organisatsioonide vabatahtlikku olemust
  . |
| --- | --- |

(35)

Toimingute auditeerimise sagedus peaks olema proportsionaalne abifondist antava liidu toetuse ulatusega. Eelkõige tuleks vähendada auditite arvu, kui toimingu abikõlblike kulutuste kogusumma ei ületa 100 000  eurot. Auditeerimisi peab siiski olema võimalik teha igal ajal või auditivalimi raames, kui on märke rikkumisest või pettusest. Et komisjoni auditite hulk oleks proportsionaalne riskiga, peaks komisjonil olema võimalik vähendada oma auditeerimistegevust rakenduskavade puhul, kus ei ole märkimisväärseid vajakajäämisi või kui võib jääda lootma auditeerimisasutusele. Lisaks peaks auditite ulatus võtma igakülgselt arvesse abifondi eesmärki ja sihtrühmade eripära
  ning fondist toetust saavate organisatsioonide vabatahtlikku olemust
  .

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 41

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (41) | Käesolev määrus austab põhiõigusi ja järgib iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige inimväärikuse ning era- ja perekonnaelu austamist, õigust isikuandmete kaitsele, lapse õigusi, eakate õigusi, meeste ja naiste võrdõiguslikkust ning diskrimineerimise keeldu. Käesolevat määrust tuleb kohaldada kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(41)

Käesolev määrus austab põhiõigusi ja järgib iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige inimväärikuse ning era- ja perekonnaelu austamist, õigust isikuandmete kaitsele, lapse õigusi, eakate õigusi, meeste ja naiste võrdõiguslikkust ning diskrimineerimise keeldu. Käesolevat määrust tuleb kohaldada kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega.

| (41) | Käesolev määrus austab põhiõigusi ja järgib iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige inimväärikuse ning era- ja perekonnaelu austamist, õigust isikuandmete kaitsele, lapse õigusi,
  õigust sotsiaalabile ja eluasemele,
  eakate õigusi, meeste ja naiste võrdõiguslikkust ning diskrimineerimise keeldu. Käesolevat määrust tuleb kohaldada kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega. |
| --- | --- |

(41)

Käesolev määrus austab põhiõigusi ja järgib iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige inimväärikuse ning era- ja perekonnaelu austamist, õigust isikuandmete kaitsele, lapse õigusi,
  õigust sotsiaalabile ja eluasemele,
  eakate õigusi, meeste ja naiste võrdõiguslikkust ning diskrimineerimise keeldu. Käesolevat määrust tuleb kohaldada kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 42 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (42 a) | Võttes arvesse pakkumiskutse esitamise tähtaega, käesoleva määruse vastuvõtmiseks kuluvat aega ja rakenduskavade ettevalmistamiseks kuluvat aega, tuleb kehtestada eeskirjad, mis võimaldaksid 2014. aastal sujuvat üleminekut, et vältida toiduainetega varustamise katkemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(42 a)

Võttes arvesse pakkumiskutse esitamise tähtaega, käesoleva määruse vastuvõtmiseks kuluvat aega ja rakenduskavade ettevalmistamiseks kuluvat aega, tuleb kehtestada eeskirjad, mis võimaldaksid 2014. aastal sujuvat üleminekut, et vältida toiduainetega varustamise katkemist.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 42 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (42 b) | Tuleks tagada, et abifond täiendaks ESFi rahastatavaid programme ja tegevusi ning et see oleks võimalikult suurel määral ESFiga kooskõlastatud. Vaesusega võitlemisel tuleks vältida paralleelstruktuuride loomist, mis suurendavad halduskoormust ja muudavad koordineerimise ja koostoime keeruliseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(42 b)

Tuleks tagada, et abifond täiendaks ESFi rahastatavaid programme ja tegevusi ning et see oleks võimalikult suurel määral ESFiga kooskõlastatud. Vaesusega võitlemisel tuleks vältida paralleelstruktuuride loomist, mis suurendavad halduskoormust ja muudavad koordineerimise ja koostoime keeruliseks.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks (edaspidi „abifond”) ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 ning määratakse kindlaks abifondi eesmärgid, toetuste rakendusala, olemasolevad rahalised vahendid ja nende jaotamise kriteeriumid, ning sätestatakse vajalikud eeskirjad, et tagada abifondi tulemuslikkus. | 1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks (edaspidi „abifond”) ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 ning määratakse kindlaks abifondi eesmärgid, toetuste rakendusala, olemasolevad rahalised vahendid ja nende jaotamise kriteeriumid, ning sätestatakse vajalikud eeskirjad, et tagada abifondi tulemuslikkus
  ja tõhusus
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks (edaspidi „abifond”) ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 ning määratakse kindlaks abifondi eesmärgid, toetuste rakendusala, olemasolevad rahalised vahendid ja nende jaotamise kriteeriumid, ning sätestatakse vajalikud eeskirjad, et tagada abifondi tulemuslikkus.

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks (edaspidi „abifond”) ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 ning määratakse kindlaks abifondi eesmärgid, toetuste rakendusala, olemasolevad rahalised vahendid ja nende jaotamise kriteeriumid, ning sätestatakse vajalikud eeskirjad, et tagada abifondi tulemuslikkus
  ja tõhusus
  .

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kasutatakse järgmisi mõisteid: | Käesoleva määruse kohaldamisel
  kasutatakse järgmisi mõisteid: |
| (1) | „enim puudustkannatavad isikud” – füüsilised isikud, üksikisikud, perekonnad, leibkonnad või nendest isikutest moodustunud grupid, kelle vajadus abi järele on kindlaks tehtud objektiivsete kriteeriumide kohaselt, mis on
  vastu võetud
  riigi pädevate ametiasutuste poolt või mis on määratletud partnerorganisatsioonide poolt ja mille on heaks kiitnud pädevad ametiasutused; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kasutatakse järgmisi mõisteid:

Käesoleva määruse kohaldamisel
  kasutatakse järgmisi mõisteid:

(1)

„enim puudustkannatavad isikud” – füüsilised isikud, üksikisikud, perekonnad, leibkonnad või nendest isikutest moodustunud grupid, kelle vajadus abi järele on kindlaks tehtud objektiivsete kriteeriumide kohaselt, mis on
  vastu võetud
  riigi pädevate ametiasutuste poolt või mis on määratletud partnerorganisatsioonide poolt ja mille on heaks kiitnud pädevad ametiasutused;

| (1) | „enim puudustkannatavad isikud” – füüsilised isikud, üksikisikud, perekonnad, leibkonnad või nendest isikutest moodustunud grupid, kelle vajadus abi järele on kindlaks tehtud objektiivsete kriteeriumide kohaselt, mis on
  koostöös asjaomaste sidusrühmadega kehtestatud
  riigi pädevate ametiasutuste poolt või mis on määratletud partnerorganisatsioonide poolt ja mille on heaks kiitnud
  riigi
  pädevad ametiasutused; |
| --- | --- |

(1)

„enim puudustkannatavad isikud” – füüsilised isikud, üksikisikud, perekonnad, leibkonnad või nendest isikutest moodustunud grupid, kelle vajadus abi järele on kindlaks tehtud objektiivsete kriteeriumide kohaselt, mis on
  koostöös asjaomaste sidusrühmadega kehtestatud
  riigi pädevate ametiasutuste poolt või mis on määratletud partnerorganisatsioonide poolt ja mille on heaks kiitnud
  riigi
  pädevad ametiasutused;

| (2) | „partnerorganisatsioonid” – avalik-õiguslikud asutused või mittetulundusühendused, kes jaotavad enim puudustkannatavatele isikutele
  toitu või kaupu
  kas vahetult või muu partnerorganisatsiooni kaudu, ning kelle toimingud on välja valinud korraldusasutus vastavalt artikli 29 lõike 3 punktile b; |
| --- | --- |

(2)

„partnerorganisatsioonid” – avalik-õiguslikud asutused või mittetulundusühendused, kes jaotavad enim puudustkannatavatele isikutele
  toitu või kaupu
  kas vahetult või muu partnerorganisatsiooni kaudu, ning kelle toimingud on välja valinud korraldusasutus vastavalt artikli 29 lõike 3 punktile b;

| (2) | „partnerorganisatsioonid” – avalik-õiguslikud asutused või mittetulundusühendused, kes jaotavad
  artiklis 24 sätestatud abikõlblikkuskriteeriumidega kooskõlas
  enim puudustkannatavatele isikutele
  toidu- ja/või esmast materiaalset abi
  kas vahetult või muu partnerorganisatsiooni kaudu, ning kelle toimingud on välja valinud korraldusasutus vastavalt artikli 29 lõike 3 punktile b; |
| --- | --- |

(2)

„partnerorganisatsioonid” – avalik-õiguslikud asutused või mittetulundusühendused, kes jaotavad
  artiklis 24 sätestatud abikõlblikkuskriteeriumidega kooskõlas
  enim puudustkannatavatele isikutele
  toidu- ja/või esmast materiaalset abi
  kas vahetult või muu partnerorganisatsiooni kaudu, ning kelle toimingud on välja valinud korraldusasutus vastavalt artikli 29 lõike 3 punktile b;

| (3) | „riiklikud kavad” – mis tahes kava, millel on vähemalt osaliselt abifondiga samad eesmärgid, mida viiakse ellu riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi avalik-õiguslike asutuste või mittetulundusühenduste poolt; |
| --- | --- |

(3)

„riiklikud kavad” – mis tahes kava, millel on vähemalt osaliselt abifondiga samad eesmärgid, mida viiakse ellu riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi avalik-õiguslike asutuste või mittetulundusühenduste poolt;

| (3) | „riiklikud kavad” – mis tahes kava, millel on vähemalt osaliselt abifondiga samad eesmärgid, mida viiakse ellu riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi avalik-õiguslike asutuste või mittetulundusühenduste poolt; |
| --- | --- |

(3)

„riiklikud kavad” – mis tahes kava, millel on vähemalt osaliselt abifondiga samad eesmärgid, mida viiakse ellu riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi avalik-õiguslike asutuste või mittetulundusühenduste poolt;

| (4) | „toiming” – projekt, leping, või meede, mille on välja valinud rakenduskava korraldusasutus või mis on valitud tema vastutusel ja mis aitab kaasa toiminguga seotud rakenduskava eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

(4)

„toiming” – projekt, leping, või meede, mille on välja valinud rakenduskava korraldusasutus või mis on valitud tema vastutusel ja mis aitab kaasa toiminguga seotud rakenduskava eesmärkide saavutamisele;

| (4) | „toiming” – projekt, leping, või meede, mille on välja valinud rakenduskava korraldusasutus või mis on valitud tema vastutusel ja mis aitab kaasa toiminguga seotud rakenduskava eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

(4)

„toiming” – projekt, leping, või meede, mille on välja valinud rakenduskava korraldusasutus või mis on valitud tema vastutusel ja mis aitab kaasa toiminguga seotud rakenduskava eesmärkide saavutamisele;

| (5) | „lõpetatud toiming” – toiming, mis on füüsiliselt lõpetatud või täielikult rakendatud ning mille puhul on toetusesaajad teinud kõik nõutud maksed ja toetusesaajatele on välja makstud vastava rakenduskava kohane toetus; |
| --- | --- |

(5)

„lõpetatud toiming” – toiming, mis on füüsiliselt lõpetatud või täielikult rakendatud ning mille puhul on toetusesaajad teinud kõik nõutud maksed ja toetusesaajatele on välja makstud vastava rakenduskava kohane toetus;

| (5) | „lõpetatud toiming” – toiming, mis on füüsiliselt lõpetatud või täielikult rakendatud ning mille puhul on toetusesaajad teinud kõik nõutud maksed ja toetusesaajatele on välja makstud vastava rakenduskava kohane toetus; |
| --- | --- |

(5)

„lõpetatud toiming” – toiming, mis on füüsiliselt lõpetatud või täielikult rakendatud ning mille puhul on toetusesaajad teinud kõik nõutud maksed ja toetusesaajatele on välja makstud vastava rakenduskava kohane toetus;

| (6) | „toetusesaaja” – toimingute algatamise või algatamise ja rakendamise eest vastutav avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus; |
| --- | --- |

(6)

„toetusesaaja” – toimingute algatamise või algatamise ja rakendamise eest vastutav avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus;

| (6) | „toetusesaaja” – toimingute algatamise või algatamise ja rakendamise eest vastutav avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus; |
| --- | --- |

(6)

„toetusesaaja” – toimingute algatamise või algatamise ja rakendamise eest vastutav avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus;

| (7) | „lõplik abisaaja” –
  enim puudustkannatavad
  isikud, kes saavad
  toitu või kaupu
  ja/või saavad kasu kaasnevatest meetmetest; |
| --- | --- |

(7)

„lõplik abisaaja” –
  enim puudustkannatavad
  isikud, kes saavad
  toitu või kaupu
  ja/või saavad kasu kaasnevatest meetmetest;

| (7) | lõplik abisaaja” – isikud, kes
  kannatavad toidu- ja/või materiaalse puuduse all ja kes
  saavad
  abifondist mitterahalist abi
  ja/või
  kes
  saavad kasu kaasnevatest meetmetest; |
| --- | --- |

(7)

lõplik abisaaja” – isikud, kes
  kannatavad toidu- ja/või materiaalse puuduse all ja kes
  saavad
  abifondist mitterahalist abi
  ja/või
  kes
  saavad kasu kaasnevatest meetmetest;

| (7 a) | „kaasnevad meetmed” – meetmed, mis hõlmavad rohkemat kui toidu- ja esmase materiaalse abi andmist ja mille eesmärk on lõpetada sotsiaalne tõrjutus ja lahendada sotsiaalseid hädaolukordi mõjuvõimsamal ja jätkusuutlikumal viisil; |
| --- | --- |

(7 a)

„kaasnevad meetmed” – meetmed, mis hõlmavad rohkemat kui toidu- ja esmase materiaalse abi andmist ja mille eesmärk on lõpetada sotsiaalne tõrjutus ja lahendada sotsiaalseid hädaolukordi mõjuvõimsamal ja jätkusuutlikumal viisil;

| (8) | „riiklik toetus” – toimingu jaoks antud mis tahes rahaline toetus riiklikust eelarvest või piirkondlike või kohalike ametiasutuste eelarvest, abifondiga seotud ELi eelarvest, avalik-õiguslike asutuste või avalik-õiguslike asutuste ühenduste eelarvest või mis tahes avaliku sektori asutuse eelarvest Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/18/EÜ artikli 1 lõike 9 tähenduses; |
| --- | --- |

(8)

„riiklik toetus” – toimingu jaoks antud mis tahes rahaline toetus riiklikust eelarvest või piirkondlike või kohalike ametiasutuste eelarvest, abifondiga seotud ELi eelarvest, avalik-õiguslike asutuste või avalik-õiguslike asutuste ühenduste eelarvest või mis tahes avaliku sektori asutuse eelarvest Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/18/EÜ artikli 1 lõike 9 tähenduses;

| (8) | „riiklik toetus” – toimingu jaoks antud mis tahes rahaline toetus riiklikust eelarvest või piirkondlike või kohalike ametiasutuste eelarvest, abifondiga seotud ELi eelarvest, avalik-õiguslike asutuste või avalik-õiguslike asutuste ühenduste eelarvest või mis tahes avaliku sektori asutuse eelarvest Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/18/EÜ artikli 1 lõike 9 tähenduses; |
| --- | --- |

(8)

„riiklik toetus” – toimingu jaoks antud mis tahes rahaline toetus riiklikust eelarvest või piirkondlike või kohalike ametiasutuste eelarvest, abifondiga seotud ELi eelarvest, avalik-õiguslike asutuste või avalik-õiguslike asutuste ühenduste eelarvest või mis tahes avaliku sektori asutuse eelarvest Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/18/EÜ artikli 1 lõike 9 tähenduses;

| (9) | „vahendusasutus” – mis tahes avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus, mis tegutseb korraldus- või sertifitseerimisasutuse alluvuses või täidab nende nimel ülesandeid, mis on seotud toiminguid läbi viivate toetusesaajatega; |
| --- | --- |

(9)

„vahendusasutus” – mis tahes avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus, mis tegutseb korraldus- või sertifitseerimisasutuse alluvuses või täidab nende nimel ülesandeid, mis on seotud toiminguid läbi viivate toetusesaajatega;

| (9) | „vahendusasutus” – mis tahes avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus, mis tegutseb korraldus- või sertifitseerimisasutuse alluvuses või täidab nende nimel ülesandeid, mis on seotud toiminguid läbi viivate toetusesaajatega; |
| --- | --- |

(9)

„vahendusasutus” – mis tahes avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus, mis tegutseb korraldus- või sertifitseerimisasutuse alluvuses või täidab nende nimel ülesandeid, mis on seotud toiminguid läbi viivate toetusesaajatega;

| (10) | „aruandeaasta” – ajavahemik 1. juulist 30. juunini, välja arvatud esimese aruandeaasta puhul, mil see tähendab ajavahemikku alates kulutuste abikõlblikkuse alguskuupäevast kuni 30. juunini 2015; lõpparuande aasta hõlmab ajavahemikku 1. juulist 2022 kuni 30. juunini 2023; |
| --- | --- |

(10)

„aruandeaasta” – ajavahemik 1. juulist 30. juunini, välja arvatud esimese aruandeaasta puhul, mil see tähendab ajavahemikku alates kulutuste abikõlblikkuse alguskuupäevast kuni 30. juunini 2015; lõpparuande aasta hõlmab ajavahemikku 1. juulist 2022 kuni 30. juunini 2023;

| (10) | „aruandeaasta” – ajavahemik 1. juulist 30. juunini, välja arvatud esimese aruandeaasta puhul, mil see tähendab ajavahemikku alates kulutuste abikõlblikkuse alguskuupäevast kuni 30. juunini 2015; lõpparuande aasta hõlmab ajavahemikku 1. juulist 2022 kuni 30. juunini 2023; |
| --- | --- |

(10)

„aruandeaasta” – ajavahemik 1. juulist 30. juunini, välja arvatud esimese aruandeaasta puhul, mil see tähendab ajavahemikku alates kulutuste abikõlblikkuse alguskuupäevast kuni 30. juunini 2015; lõpparuande aasta hõlmab ajavahemikku 1. juulist 2022 kuni 30. juunini 2023;

| (11) | „majandusaasta” – ajavahemik 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini. |
| --- | --- |

(11)

„majandusaasta” – ajavahemik 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini.

| (11) | „majandusaasta” – ajavahemik 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini. |
| --- | --- |

(11)

„majandusaasta” – ajavahemik 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini.

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 2 a |
| | Kõigil liikmesriikidel on õigus kasutada abifondi vahendeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 2 a

Kõigil liikmesriikidel on õigus kasutada abifondi vahendeid.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Abifond edendab sotsiaalset ühtekuuluvust Euroopa Liidus aidates kaasa vaesuse vähendamise eesmärgi saavutamisele kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020”, et vähendada vähemalt 20 miljoni võrra nende isikute arvu, kes elavad vaesuse ja sotsiaalses tõrjutuse ohus. Abifond aitab saavutada konkreetseid eesmärke vaesuse kõige raskemate vormide leevendamisel
  liidus
  , andes enim puudustkannatavatele isikutele mitterahalist toetust.
  Seda eesmärki mõõdetakse abifondist toetust saavate isikute arvuga. | 1.   Abifond edendab sotsiaalset ühtekuuluvust
  ja sotsiaalset kaasatust ning võitleb vaesusega
  Euroopa Liidus, aidates kaasa vaesuse vähendamise eesmärgi saavutamisele kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020”, et vähendada vähemalt 20 miljoni võrra nende isikute arvu, kes elavad vaesuse ja sotsiaalses tõrjutuse ohus
  , ja täiendab ESFi
  . Abifond aitab saavutada konkreetseid eesmärke vaesuse kõige raskemate vormide
  , eelkõige toidupuuduse
  leevendamisel
  ja kaotamisel
  , andes enim puudustkannatavatele isikutele mitterahalist toetust. |
| | 2.
     
  Abifond aitab kaasa toidupuuduse lõplikule kaotamisele ning see annab enim puudustkannatavatele isikutele võimaluse elada inimväärset elu. Seda eesmärki ja fondi struktuurset mõju hinnatakse nii kvaliteedi kui ka kvantiteedi seisukohast. |
| | 3.
     
  Abifond täiendab, mitte ei asenda ega vähenda riiklikke jätkusuutlikke vaesuse kaotamise ja sotsiaalse kaasatuse programme, mis jäävad liikmesriikide vastutusalasse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Abifond edendab sotsiaalset ühtekuuluvust Euroopa Liidus aidates kaasa vaesuse vähendamise eesmärgi saavutamisele kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020”, et vähendada vähemalt 20 miljoni võrra nende isikute arvu, kes elavad vaesuse ja sotsiaalses tõrjutuse ohus. Abifond aitab saavutada konkreetseid eesmärke vaesuse kõige raskemate vormide leevendamisel
  liidus
  , andes enim puudustkannatavatele isikutele mitterahalist toetust.
  Seda eesmärki mõõdetakse abifondist toetust saavate isikute arvuga.

1.   Abifond edendab sotsiaalset ühtekuuluvust
  ja sotsiaalset kaasatust ning võitleb vaesusega
  Euroopa Liidus, aidates kaasa vaesuse vähendamise eesmärgi saavutamisele kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020”, et vähendada vähemalt 20 miljoni võrra nende isikute arvu, kes elavad vaesuse ja sotsiaalses tõrjutuse ohus
  , ja täiendab ESFi
  . Abifond aitab saavutada konkreetseid eesmärke vaesuse kõige raskemate vormide
  , eelkõige toidupuuduse
  leevendamisel
  ja kaotamisel
  , andes enim puudustkannatavatele isikutele mitterahalist toetust.

2.
     
  Abifond aitab kaasa toidupuuduse lõplikule kaotamisele ning see annab enim puudustkannatavatele isikutele võimaluse elada inimväärset elu. Seda eesmärki ja fondi struktuurset mõju hinnatakse nii kvaliteedi kui ka kvantiteedi seisukohast.

3.
     
  Abifond täiendab, mitte ei asenda ega vähenda riiklikke jätkusuutlikke vaesuse kaotamise ja sotsiaalse kaasatuse programme, mis jäävad liikmesriikide vastutusalasse.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Abifond toetab riiklikke kavasid, mille raames jaotavad liikmesriikide valitud partnerorganisatsioonid enim puudustkannatavatele isikutele toiduaineid
  ja kodututele või lastele
  isiklikuks kasutamiseks mõeldud
  tarbekaupu
  . | 1.   Abifond toetab riiklikke kavasid, mille raames jaotavad liikmesriikide valitud partnerorganisatsioonid enim puudustkannatavatele isikutele toiduaineid
  ja/või lõplikele abisaajatele
  isiklikuks kasutamiseks mõeldud
  esmast materiaalset abi, sh stardipakette
  . |
| 2.   Abifond võib toetada kaasnevaid meetmeid, mis täiendavad
  toidu ja kaupade jaotamist ning
  aitavad kaasa enim puudustkannatavate isikute sotsiaalsele kaasamisele. | 2.   Abifond võib toetada kaasnevaid meetmeid, mis täiendavad
  toidu- ja esmast materiaalset abi,
  aitavad kaasa enim puudustkannatavate isikute sotsiaalsele kaasamisele
  ja tervislikule toitumisele ning vähendavad sõltumist abist
  .
  Sellised meetmed peaksid olema tihedalt seotud ESFi kohaliku tegevusega ja selliste organisatsioonide tegevusega, kelle põhieesmärk on vaesuse kaotamine. |
| | 2 a.
     
  Abifondist võib anda toetusesaajatele abi, et kasutada tõhusamalt kohalikke toiduainete tarneahelaid, suurendades ja mitmekesistades nii enim puudustkannatavatele isikutele antavate toiduainete koguseid ning vähendades ja ennetades toiduainete raiskamist. |
| 3.   Abifond edendab vastastikust õppimist, võrgustike loomist ja heade tavade levitamist seoses enim puudustkannatavatele isikutele mitterahalise abi andmisega. | 3.   Abifond edendab
  Euroopa tasandil
  vastastikust õppimist, võrgustike loomist ja heade tavade levitamist seoses enim puudustkannatavatele isikutele mitterahalise abi andmisega.
  Kaasata võib ka asjaomaseid organisatsioone ja projekte, mille puhul ei kasutata abifondi vahendeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Abifond toetab riiklikke kavasid, mille raames jaotavad liikmesriikide valitud partnerorganisatsioonid enim puudustkannatavatele isikutele toiduaineid
  ja kodututele või lastele
  isiklikuks kasutamiseks mõeldud
  tarbekaupu
  .

1.   Abifond toetab riiklikke kavasid, mille raames jaotavad liikmesriikide valitud partnerorganisatsioonid enim puudustkannatavatele isikutele toiduaineid
  ja/või lõplikele abisaajatele
  isiklikuks kasutamiseks mõeldud
  esmast materiaalset abi, sh stardipakette
  .

2.   Abifond võib toetada kaasnevaid meetmeid, mis täiendavad
  toidu ja kaupade jaotamist ning
  aitavad kaasa enim puudustkannatavate isikute sotsiaalsele kaasamisele.

2.   Abifond võib toetada kaasnevaid meetmeid, mis täiendavad
  toidu- ja esmast materiaalset abi,
  aitavad kaasa enim puudustkannatavate isikute sotsiaalsele kaasamisele
  ja tervislikule toitumisele ning vähendavad sõltumist abist
  .
  Sellised meetmed peaksid olema tihedalt seotud ESFi kohaliku tegevusega ja selliste organisatsioonide tegevusega, kelle põhieesmärk on vaesuse kaotamine.

2 a.
     
  Abifondist võib anda toetusesaajatele abi, et kasutada tõhusamalt kohalikke toiduainete tarneahelaid, suurendades ja mitmekesistades nii enim puudustkannatavatele isikutele antavate toiduainete koguseid ning vähendades ja ennetades toiduainete raiskamist.

3.   Abifond edendab vastastikust õppimist, võrgustike loomist ja heade tavade levitamist seoses enim puudustkannatavatele isikutele mitterahalise abi andmisega.

3.   Abifond edendab
  Euroopa tasandil
  vastastikust õppimist, võrgustike loomist ja heade tavade levitamist seoses enim puudustkannatavatele isikutele mitterahalise abi andmisega.
  Kaasata võib ka asjaomaseid organisatsioone ja projekte, mille puhul ei kasutata abifondi vahendeid.

Muudatusettepanekud 40 ja 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   ELi eelarvest abifondile eraldatud osa rakendatakse liikmesriikide ja komisjoni ühise juhtimise raames kooskõlas finantsmääruse artikli 55 lõike 1 punktiga b, välja arvatud komisjoni algatusel antav tehniline abi, mida rakendatakse eelarve otsese täitmise raames vastavalt finantsmääruse artikli 55 lõike 1 punktile a. | 1.   ELi eelarvest abifondile eraldatud osa rakendatakse liikmesriikide ja komisjoni ühise juhtimise raames kooskõlas finantsmääruse artikli 55 lõike 1 punktiga b, välja arvatud komisjoni algatusel antav tehniline abi, mida rakendatakse eelarve otsese täitmise raames vastavalt finantsmääruse artikli 55 lõike 1 punktile a. |
| 2.   Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et abifondilt saadav toetus on kooskõlas liidu poliitika ja prioriteetidega ning täiendab muid liidu rahastamisvahendeid. | 2.   Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et abifondilt saadav toetus on kooskõlas liidu poliitika ja prioriteetidega ning täiendab muid liidu rahastamisvahendeid. |
| 3.   Abifondilt saadavat toetust
  rakendatakse
  komisjoni ja
  liikmesriikide tihedas koostöös
  . | 3.   Abifondilt saadavat toetust
  antakse tihedas koostöös
  komisjoni ja
  liikmesriikidega, kes teevad omakorda toostööd pädevate piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ja partnerorganisatsioonidega
  . |
| 4.   Liikmesriigid ja nende selleks määratud asutused vastutavad rakenduskavade elluviimise ja käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmise eest kooskõlas liikmesriigi institutsioonilise, õigus- ja finantsraamistikuga ning vastavuses käesoleva määrusega. | 4.   Liikmesriigid ja nende selleks määratud asutused
  või vajaduse korral pädevad piirkondlikud omavalitsused
  vastutavad rakenduskavade elluviimise ja käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmise eest kooskõlas liikmesriigi institutsioonilise, õigus- ja finantsraamistikuga ning vastavuses käesoleva määrusega. |
| 5.   Abifondi rakendamise ja kasutamise kord, eeskätt aruandluse, hindamise, juhtimise ja kontrolliga seotud vajalike finants- ja haldusressursside osas, võtab arvesse
  proportsionaalsuse põhimõtet ja lähtub eraldatud toetuse suurusest
  . | 5.   Abifondi rakendamise ja kasutamise kord, eeskätt aruandluse, hindamise, juhtimise ja kontrolliga seotud vajalike finants- ja haldusressursside osas, võtab arvesse
  vabatahtlike toetusel tegutsevate organisatsioonide piiratud haldussuutlikkust ning tagab, et neile ei tekitataks eelmisest programmist suuremat halduskoormust
  . |
| 6.   Komisjon ja liikmesriigid tagavad kooskõlas oma kohustustega koordineerimise Euroopa Sotsiaalfondiga ning liidu muude poliitikavaldkondade ja vahenditega. | 6.   Komisjon ja liikmesriigid tagavad kooskõlas oma kohustustega
  ja selleks, et vältida kahekordset rahastamist,
  koordineerimise Euroopa Sotsiaalfondiga ning liidu muude poliitikavaldkondade ja vahenditega
  , eelkõige tervishoiu valdkonnas võetud liidu meetmetega
  . |
| 7.   Komisjon, liikmesriigid ja toetusesaajad rakendavad usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet kooskõlas finantsmääruse artikliga 26. | 7.   Komisjon, liikmesriigid ja toetusesaajad rakendavad usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet kooskõlas finantsmääruse artikliga 26. |
| 8.   Komisjon ja liikmesriigid tagavad abifondi tulemuslikkuse, eeskätt järelevalve, aruandluse ja hindamise abil. | 8.   Komisjon ja liikmesriigid tagavad abifondi tulemuslikkuse, eeskätt järelevalve, aruandluse ja hindamise abil
  ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning partnerorganisatsioonide tiheda ja korrapärase konsulteerimise abil, rakendades fondi meetmeid mõju hindamisel
  . |
| 9.   Komisjon ja liikmesriigid täidavad abifondiga seonduvaid ülesandeid eesmärgiga vähendada toetusesaajate halduskoormust. | 9.   Komisjon ja liikmesriigid
  võtavad meetmeid abifondi tulemuslikkuse tagamiseks ja
  täidavad abifondiga seonduvaid ülesandeid eesmärgiga vähendada toetusesaajate halduskoormust. |
| 10.   Komisjon ja liikmesriigid tagavad meeste ja naiste võrdõiguslikkuse põhimõtte ning soolise aspekti kaasamise abifondi rakendamise eri etappide jooksul. Liikmesriigid ja komisjon võtavad vajalikud meetmed, et hoida abifondi ettevalmistamise ja rakendamise ajal ära igasugune diskrimineerimine soo, rassi või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuse, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse põhjal. | 10.   Komisjon ja liikmesriigid tagavad meeste ja naiste võrdõiguslikkuse põhimõtte ning soolise aspekti kaasamise abifondi
  ettevalmistuse, kavandamise, haldamise,
  rakendamise
  , järelevalve ja hindamise
  eri etappide jooksul
  , samuti teavituskampaaniates ja heade tavade vahetamisel, kasutades võimaluse korral andmeid, mis on kummagi soo kohta eraldi välja toodud
  . Liikmesriigid ja komisjon võtavad vajalikud meetmed, et hoida abifondi
  ja sellega seotud programmide ja operatsioonide
  ettevalmistamise ja rakendamise ajal ära igasugune diskrimineerimine soo, rassi või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuse, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse põhjal. |
| 11.   Toimingud, mida finantseeritakse abifondist, peavad olema kooskõlas kohaldatavate liidu ja riiklike seadustega. Eelkõige võib abifondi kasutada üksnes selleks, et toetada sellise
  toidu või kaupade
  jaotamist, mis
  vastavad
  tarbijaohutust käsitlevatele liidu õigusaktidele. | 11.   Toimingud, mida finantseeritakse abifondist, peavad olema kooskõlas kohaldatavate liidu ja riiklike seadustega. Eelkõige võib abifondi kasutada üksnes selleks, et toetada sellise
  toidu- ja esmase materiaalse abi
  jaotamist, mis
  vastab
  tarbijaohutust käsitlevatele liidu õigusaktidele. |
| | 11 a.
     
  Võimaluse korral põhineb toiduainete valik tasakaalustatud ja kvaliteetse, sh värske toidu põhimõttel ja see peaks toetama lõplike abisaajate tervislikku toitumist. |
| 12.   Liikmesriigid ja toetusesaajad valivad toiduained ja
  kaubad
  objektiivsete kriteeriumide alusel.
  Toiduainete ja kaupade (kui neid jaotatakse) valikukriteeriumid võtavad arvesse ka kliima- ja keskkonnaalaseid aspekte, eelkõige eesmärgiga vähendada toidujäätmete teket. | 12.   Liikmesriigid ja toetusesaajad valivad toiduained ja
  esmase materiaalse abi
  objektiivsete kriteeriumide alusel
  , mis on seotud enim puudustkannatavate isikute vajadustega
  . |
| | 12 a.
     
  Võimaluse korral tuleks kliima ja keskkonna säästmiseks seada esmatähtsale kohale kohalikud ja piirkondlikud tooted ja pöörata jaotusahela igas etapis eritähelepanu toidujäätmete tekke vähendamisele. See võib hõlmata ka partnerlussuhteid, mis on ettevõtetega sotsiaalse ettevõtluse raames sõlmitud kogu toiduahela ulatuses. |
| | 12 b.
     
  Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et abifondist abi jaotamisel austataks enim puudustkannatavate inimeste väärikust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   ELi eelarvest abifondile eraldatud osa rakendatakse liikmesriikide ja komisjoni ühise juhtimise raames kooskõlas finantsmääruse artikli 55 lõike 1 punktiga b, välja arvatud komisjoni algatusel antav tehniline abi, mida rakendatakse eelarve otsese täitmise raames vastavalt finantsmääruse artikli 55 lõike 1 punktile a.

1.   ELi eelarvest abifondile eraldatud osa rakendatakse liikmesriikide ja komisjoni ühise juhtimise raames kooskõlas finantsmääruse artikli 55 lõike 1 punktiga b, välja arvatud komisjoni algatusel antav tehniline abi, mida rakendatakse eelarve otsese täitmise raames vastavalt finantsmääruse artikli 55 lõike 1 punktile a.

2.   Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et abifondilt saadav toetus on kooskõlas liidu poliitika ja prioriteetidega ning täiendab muid liidu rahastamisvahendeid.

2.   Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et abifondilt saadav toetus on kooskõlas liidu poliitika ja prioriteetidega ning täiendab muid liidu rahastamisvahendeid.

3.   Abifondilt saadavat toetust
  rakendatakse
  komisjoni ja
  liikmesriikide tihedas koostöös
  .

3.   Abifondilt saadavat toetust
  antakse tihedas koostöös
  komisjoni ja
  liikmesriikidega, kes teevad omakorda toostööd pädevate piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ja partnerorganisatsioonidega
  .

4.   Liikmesriigid ja nende selleks määratud asutused vastutavad rakenduskavade elluviimise ja käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmise eest kooskõlas liikmesriigi institutsioonilise, õigus- ja finantsraamistikuga ning vastavuses käesoleva määrusega.

4.   Liikmesriigid ja nende selleks määratud asutused
  või vajaduse korral pädevad piirkondlikud omavalitsused
  vastutavad rakenduskavade elluviimise ja käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmise eest kooskõlas liikmesriigi institutsioonilise, õigus- ja finantsraamistikuga ning vastavuses käesoleva määrusega.

5.   Abifondi rakendamise ja kasutamise kord, eeskätt aruandluse, hindamise, juhtimise ja kontrolliga seotud vajalike finants- ja haldusressursside osas, võtab arvesse
  proportsionaalsuse põhimõtet ja lähtub eraldatud toetuse suurusest
  .

5.   Abifondi rakendamise ja kasutamise kord, eeskätt aruandluse, hindamise, juhtimise ja kontrolliga seotud vajalike finants- ja haldusressursside osas, võtab arvesse
  vabatahtlike toetusel tegutsevate organisatsioonide piiratud haldussuutlikkust ning tagab, et neile ei tekitataks eelmisest programmist suuremat halduskoormust
  .

6.   Komisjon ja liikmesriigid tagavad kooskõlas oma kohustustega koordineerimise Euroopa Sotsiaalfondiga ning liidu muude poliitikavaldkondade ja vahenditega.

6.   Komisjon ja liikmesriigid tagavad kooskõlas oma kohustustega
  ja selleks, et vältida kahekordset rahastamist,
  koordineerimise Euroopa Sotsiaalfondiga ning liidu muude poliitikavaldkondade ja vahenditega
  , eelkõige tervishoiu valdkonnas võetud liidu meetmetega
  .

7.   Komisjon, liikmesriigid ja toetusesaajad rakendavad usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet kooskõlas finantsmääruse artikliga 26.

7.   Komisjon, liikmesriigid ja toetusesaajad rakendavad usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet kooskõlas finantsmääruse artikliga 26.

8.   Komisjon ja liikmesriigid tagavad abifondi tulemuslikkuse, eeskätt järelevalve, aruandluse ja hindamise abil.

8.   Komisjon ja liikmesriigid tagavad abifondi tulemuslikkuse, eeskätt järelevalve, aruandluse ja hindamise abil
  ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning partnerorganisatsioonide tiheda ja korrapärase konsulteerimise abil, rakendades fondi meetmeid mõju hindamisel
  .

9.   Komisjon ja liikmesriigid täidavad abifondiga seonduvaid ülesandeid eesmärgiga vähendada toetusesaajate halduskoormust.

9.   Komisjon ja liikmesriigid
  võtavad meetmeid abifondi tulemuslikkuse tagamiseks ja
  täidavad abifondiga seonduvaid ülesandeid eesmärgiga vähendada toetusesaajate halduskoormust.

10.   Komisjon ja liikmesriigid tagavad meeste ja naiste võrdõiguslikkuse põhimõtte ning soolise aspekti kaasamise abifondi rakendamise eri etappide jooksul. Liikmesriigid ja komisjon võtavad vajalikud meetmed, et hoida abifondi ettevalmistamise ja rakendamise ajal ära igasugune diskrimineerimine soo, rassi või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuse, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse põhjal.

10.   Komisjon ja liikmesriigid tagavad meeste ja naiste võrdõiguslikkuse põhimõtte ning soolise aspekti kaasamise abifondi
  ettevalmistuse, kavandamise, haldamise,
  rakendamise
  , järelevalve ja hindamise
  eri etappide jooksul
  , samuti teavituskampaaniates ja heade tavade vahetamisel, kasutades võimaluse korral andmeid, mis on kummagi soo kohta eraldi välja toodud
  . Liikmesriigid ja komisjon võtavad vajalikud meetmed, et hoida abifondi
  ja sellega seotud programmide ja operatsioonide
  ettevalmistamise ja rakendamise ajal ära igasugune diskrimineerimine soo, rassi või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuse, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse põhjal.

11.   Toimingud, mida finantseeritakse abifondist, peavad olema kooskõlas kohaldatavate liidu ja riiklike seadustega. Eelkõige võib abifondi kasutada üksnes selleks, et toetada sellise
  toidu või kaupade
  jaotamist, mis
  vastavad
  tarbijaohutust käsitlevatele liidu õigusaktidele.

11.   Toimingud, mida finantseeritakse abifondist, peavad olema kooskõlas kohaldatavate liidu ja riiklike seadustega. Eelkõige võib abifondi kasutada üksnes selleks, et toetada sellise
  toidu- ja esmase materiaalse abi
  jaotamist, mis
  vastab
  tarbijaohutust käsitlevatele liidu õigusaktidele.

11 a.
     
  Võimaluse korral põhineb toiduainete valik tasakaalustatud ja kvaliteetse, sh värske toidu põhimõttel ja see peaks toetama lõplike abisaajate tervislikku toitumist.

12.   Liikmesriigid ja toetusesaajad valivad toiduained ja
  kaubad
  objektiivsete kriteeriumide alusel.
  Toiduainete ja kaupade (kui neid jaotatakse) valikukriteeriumid võtavad arvesse ka kliima- ja keskkonnaalaseid aspekte, eelkõige eesmärgiga vähendada toidujäätmete teket.

12.   Liikmesriigid ja toetusesaajad valivad toiduained ja
  esmase materiaalse abi
  objektiivsete kriteeriumide alusel
  , mis on seotud enim puudustkannatavate isikute vajadustega
  .

12 a.
     
  Võimaluse korral tuleks kliima ja keskkonna säästmiseks seada esmatähtsale kohale kohalikud ja piirkondlikud tooted ja pöörata jaotusahela igas etapis eritähelepanu toidujäätmete tekke vähendamisele. See võib hõlmata ka partnerlussuhteid, mis on ettevõtetega sotsiaalse ettevõtluse raames sõlmitud kogu toiduahela ulatuses.

12 b.
     
  Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et abifondist abi jaotamisel austataks enim puudustkannatavate inimeste väärikust.

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Abifondi eelarveliste kulukohustuste täitmiseks ette nähtud
  koguvahendid ajavahemikuks 2014–2020 on 2 500 000 000  eurot
  2011. aasta hindades
  vastavalt II lisas toodud jaotusele aastate kaupa
  . | 1.   Abifondi eelarveliste kulukohustuste täitmiseks
  ajavahemikul 2014–2020
  ette nähtud
  koguvahendite summa (
  2011. aasta hindades
  ) ei ole reaalväärtuses väiksem kui seitsmekordne eelarvevahendite summa, mis 2011
  .
  aastal vastu võetud eelarves eraldati puudustkannatavatele isikutele suunatud abiprogrammile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Abifondi eelarveliste kulukohustuste täitmiseks ette nähtud
  koguvahendid ajavahemikuks 2014–2020 on 2 500 000 000  eurot
  2011. aasta hindades
  vastavalt II lisas toodud jaotusele aastate kaupa
  .

1.   Abifondi eelarveliste kulukohustuste täitmiseks
  ajavahemikul 2014–2020
  ette nähtud
  koguvahendite summa (
  2011. aasta hindades
  ) ei ole reaalväärtuses väiksem kui seitsmekordne eelarvevahendite summa, mis 2011
  .
  aastal vastu võetud eelarves eraldati puudustkannatavatele isikutele suunatud abiprogrammile.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Komisjon võtab otsuse vastu rakendusaktidega, milles sätestatakse koguvahendite iga-aastane jaotus liikmesriikide kaupa, kooskõlas määruse (EL) nr ... (vaesusevastast võitlust käsitlev määrus) artikli 84 lõikega 5, ilma et see piiraks kõnealuse artikli lõike 4 kohaldamist,
  võttes arvesse järgmisi
  Eurostati kehtestatud
  kriteeriume
  : | 3.   Komisjon võtab otsuse vastu rakendusaktidega, milles sätestatakse koguvahendite iga-aastane jaotus liikmesriikide kaupa, kooskõlas määruse (EL) nr ... (vaesusevastast võitlust käsitlev määrus) artikli 84 lõikega 5, ilma et see piiraks kõnealuse artikli lõike 4 kohaldamist,
  lähtudes kõige viimastest
  Eurostati kehtestatud
  kriteeriumidest, mis puudutavad
  : |
| (a) | elanikkond
  , kes kannatab ränka materiaalset puudust; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Komisjon võtab otsuse vastu rakendusaktidega, milles sätestatakse koguvahendite iga-aastane jaotus liikmesriikide kaupa, kooskõlas määruse (EL) nr ... (vaesusevastast võitlust käsitlev määrus) artikli 84 lõikega 5, ilma et see piiraks kõnealuse artikli lõike 4 kohaldamist,
  võttes arvesse järgmisi
  Eurostati kehtestatud
  kriteeriume
  :

3.   Komisjon võtab otsuse vastu rakendusaktidega, milles sätestatakse koguvahendite iga-aastane jaotus liikmesriikide kaupa, kooskõlas määruse (EL) nr ... (vaesusevastast võitlust käsitlev määrus) artikli 84 lõikega 5, ilma et see piiraks kõnealuse artikli lõike 4 kohaldamist,
  lähtudes kõige viimastest
  Eurostati kehtestatud
  kriteeriumidest, mis puudutavad
  :

(a)

elanikkond
  , kes kannatab ränka materiaalset puudust;

| (a) | kogu elanikkonna protsentuaalse osana elanikkonda
  , kes kannatab ränka materiaalset puudust; |
| --- | --- |

(a)

kogu elanikkonna protsentuaalse osana elanikkonda
  , kes kannatab ränka materiaalset puudust;

| (b) | elanikkond
  , kes elab väga madala tööhõivega leibkondades. |
| --- | --- |

(b)

elanikkond
  , kes elab väga madala tööhõivega leibkondades.

| (b) | hiljutist muutust elanikkonna seas
  , kes elab väga madala tööhõivega leibkondades. |
| --- | --- |

(b)

hiljutist muutust elanikkonna seas
  , kes elab väga madala tööhõivega leibkondades.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Iga liikmesriik esitab komisjonile kolme kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist ühe rakenduskava, mis hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2014. kuni 31. detsembrini 2020. ning sisaldab järgmisi andmeid: | 1.   Iga liikmesriik esitab komisjonile kolme kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist ühe rakenduskava, mis hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2014. kuni 31. detsembrini 2020. ning sisaldab järgmisi andmeid: |
| | (-a) | sellele eraldatud osa summa, mida kavatsetakse kasutada; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Iga liikmesriik esitab komisjonile kolme kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist ühe rakenduskava, mis hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2014. kuni 31. detsembrini 2020. ning sisaldab järgmisi andmeid:

1.   Iga liikmesriik esitab komisjonile kolme kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist ühe rakenduskava, mis hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2014. kuni 31. detsembrini 2020. ning sisaldab järgmisi andmeid:

(-a)

sellele eraldatud osa summa, mida kavatsetakse kasutada;

| (a) | rakenduskava raames
  käsitletava materiaalse puuduse liigi (liikide)
  kindlaksmääramine ja
  valimise põhjendus
  , iga käsitletava materiaalse puuduse liigi
  peamised näitajad
  ning toidu või kaupade jaotamise eesmärgid ja võetavad kaasnevad meetmed
  , võttes arvesse artikli 14 kohaselt tehtud eelhindamise tulemusi; |
| --- | --- |

(a)

rakenduskava raames
  käsitletava materiaalse puuduse liigi (liikide)
  kindlaksmääramine ja
  valimise põhjendus
  , iga käsitletava materiaalse puuduse liigi
  peamised näitajad
  ning toidu või kaupade jaotamise eesmärgid ja võetavad kaasnevad meetmed
  , võttes arvesse artikli 14 kohaselt tehtud eelhindamise tulemusi;

| (a) | käsitletava materiaalse puuduse liigi (liikide) valimise põhjendus
  ning rakenduskava kirjeldus ja
  peamised näitajad, võttes arvesse artikli 14 kohaselt tehtud eelhindamise tulemusi; |
| --- | --- |

(a)

käsitletava materiaalse puuduse liigi (liikide) valimise põhjendus
  ning rakenduskava kirjeldus ja
  peamised näitajad, võttes arvesse artikli 14 kohaselt tehtud eelhindamise tulemusi;

| (b) | asjakohase riikliku kava kirjeldus iga käsitletava materiaalse puuduse liigi kohta; |
| --- | --- |

(b)

asjakohase riikliku kava kirjeldus iga käsitletava materiaalse puuduse liigi kohta;

| (b) | asjakohase riikliku kava kirjeldus iga käsitletava materiaalse puuduse liigi kohta; |
| --- | --- |

(b)

asjakohase riikliku kava kirjeldus iga käsitletava materiaalse puuduse liigi kohta;

| (c) | enim puudustkannatavate isikute abikõlblikkuse kriteeriumide sätestamise mehhanismi kirjeldus, vajaduse korral liigendatakse kriteeriumid käsitletava materiaalse puuduse liigi järgi; |
| --- | --- |

(c)

enim puudustkannatavate isikute abikõlblikkuse kriteeriumide sätestamise mehhanismi kirjeldus, vajaduse korral liigendatakse kriteeriumid käsitletava materiaalse puuduse liigi järgi;

| (c) | enim puudustkannatavate isikute abikõlblikkuse kriteeriumide sätestamise mehhanismi kirjeldus, vajaduse korral liigendatakse kriteeriumid käsitletava materiaalse puuduse liigi järgi; |
| --- | --- |

(c)

enim puudustkannatavate isikute abikõlblikkuse kriteeriumide sätestamise mehhanismi kirjeldus, vajaduse korral liigendatakse kriteeriumid käsitletava materiaalse puuduse liigi järgi;

| (d) | toimingute valiku kriteeriumid ja valikumehhanismi kirjeldus, vajaduse korral liigendatakse kriteeriumid käsitletava materiaalse puuduse liigi järgi; |
| --- | --- |

(d)

toimingute valiku kriteeriumid ja valikumehhanismi kirjeldus, vajaduse korral liigendatakse kriteeriumid käsitletava materiaalse puuduse liigi järgi;

| (d) | toimingute valiku kriteeriumid ja valikumehhanismi kirjeldus, vajaduse korral liigendatakse kriteeriumid käsitletava materiaalse puuduse liigi järgi; |
| --- | --- |

(d)

toimingute valiku kriteeriumid ja valikumehhanismi kirjeldus, vajaduse korral liigendatakse kriteeriumid käsitletava materiaalse puuduse liigi järgi;

| (e) | partnerorganisatsioonide valiku kriteeriumid, vajaduse korral liigendatakse kriteeriumid käsitletava materiaalse puuduse liigi järgi; |
| --- | --- |

(e)

partnerorganisatsioonide valiku kriteeriumid, vajaduse korral liigendatakse kriteeriumid käsitletava materiaalse puuduse liigi järgi;

| (e) | partnerorganisatsioonide valiku kriteeriumid, vajaduse korral liigendatakse kriteeriumid käsitletava materiaalse puuduse liigi järgi; |
| --- | --- |

(e)

partnerorganisatsioonide valiku kriteeriumid, vajaduse korral liigendatakse kriteeriumid käsitletava materiaalse puuduse liigi järgi;

| (f) | mehhanismi kirjeldus, millega tagatakse vastastikune täiendavus Euroopa Sotsiaalfondiga; |
| --- | --- |

(f)

mehhanismi kirjeldus, millega tagatakse vastastikune täiendavus Euroopa Sotsiaalfondiga;

| (f) | mehhanismi kirjeldus, millega tagatakse vastastikune täiendavus Euroopa Sotsiaalfondiga
  , näidates selget erisust kahe fondi kaetavate meetmete vahel
  ; |
| --- | --- |

(f)

mehhanismi kirjeldus, millega tagatakse vastastikune täiendavus Euroopa Sotsiaalfondiga
  , näidates selget erisust kahe fondi kaetavate meetmete vahel
  ;

| (f a) | artiklis 5 kehtestatud põhimõtete täitmiseks mõeldud konkreetsete meetmete kirjeldus ja eraldatud rahasumma; |
| --- | --- |

(f a)

artiklis 5 kehtestatud põhimõtete täitmiseks mõeldud konkreetsete meetmete kirjeldus ja eraldatud rahasumma;

| (g) | rakenduskava nende rakendussätete kirjeldus, millega määratakse kindlaks korraldusasutus, sertifitseerimisasutus (vajaduse korral), auditeerimisasutus ja asutus, kellele komisjon makseid teeb, ning järelevalvemenetluse kirjeldus; |
| --- | --- |

(g)

rakenduskava nende rakendussätete kirjeldus, millega määratakse kindlaks korraldusasutus, sertifitseerimisasutus (vajaduse korral), auditeerimisasutus ja asutus, kellele komisjon makseid teeb, ning järelevalvemenetluse kirjeldus;

| (g) | rakenduskava nende rakendussätete kirjeldus, millega määratakse kindlaks korraldusasutus, sertifitseerimisasutus (vajaduse korral), auditeerimisasutus ja asutus, kellele komisjon makseid teeb, ning järelevalvemenetluse kirjeldus; |
| --- | --- |

(g)

rakenduskava nende rakendussätete kirjeldus, millega määratakse kindlaks korraldusasutus, sertifitseerimisasutus (vajaduse korral), auditeerimisasutus ja asutus, kellele komisjon makseid teeb, ning järelevalvemenetluse kirjeldus;

| (h) | nende meetmete kirjeldus, mis võetakse, et kaasata rakenduskava ettevalmistamisse pädevaid piirkondlikke, kohalikke ja muid avalik-õiguslikke asutusi, samuti kodanikuühiskonda esindavaid asutusi ning võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise edendamise eest vastutavaid asutusi; |
| --- | --- |

(h)

nende meetmete kirjeldus, mis võetakse, et kaasata rakenduskava ettevalmistamisse pädevaid piirkondlikke, kohalikke ja muid avalik-õiguslikke asutusi, samuti kodanikuühiskonda esindavaid asutusi ning võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise edendamise eest vastutavaid asutusi;

| (h) | nende meetmete kirjeldus, mis võetakse, et kaasata rakenduskava ettevalmistamisse pädevaid piirkondlikke, kohalikke ja muid avalik-õiguslikke asutusi, samuti kodanikuühiskonda esindavaid asutusi ning võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise edendamise eest vastutavaid asutusi; |
| --- | --- |

(h)

nende meetmete kirjeldus, mis võetakse, et kaasata rakenduskava ettevalmistamisse pädevaid piirkondlikke, kohalikke ja muid avalik-õiguslikke asutusi, samuti kodanikuühiskonda esindavaid asutusi ning võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise edendamise eest vastutavaid asutusi;

| (i) | artikli 25 lõike 2 kohase kavandatava tehnilise abi kasutamise kirjeldus, mis hõlmab meetmeid, mille eesmärk on parandada toetusesaajate haldussuutlikkust täita rakenduskavaga ettenähtud ülesandeid; |
| --- | --- |

(i)

artikli 25 lõike 2 kohase kavandatava tehnilise abi kasutamise kirjeldus, mis hõlmab meetmeid, mille eesmärk on parandada toetusesaajate haldussuutlikkust täita rakenduskavaga ettenähtud ülesandeid;

| (i) | artikli 25 lõike 2 kohase kavandatava tehnilise abi kasutamise kirjeldus, mis hõlmab meetmeid, mille eesmärk on parandada toetusesaajate haldussuutlikkust täita rakenduskavaga ettenähtud ülesandeid; |
| --- | --- |

(i)

artikli 25 lõike 2 kohase kavandatava tehnilise abi kasutamise kirjeldus, mis hõlmab meetmeid, mille eesmärk on parandada toetusesaajate haldussuutlikkust täita rakenduskavaga ettenähtud ülesandeid;

| (j) | rahastamiskava koos järgmise kahe tabeliga: |
| --- | --- |

(j)

rahastamiskava koos järgmise kahe tabeliga:

| (j) | rahastamiskava koos järgmise kahe tabeliga: |
| --- | --- |

(j)

rahastamiskava koos järgmise kahe tabeliga:

| | i) | tabel, milles on iga aasta kohta esitatud artikliga 18 kooskõlas olev rahaliste assigneeringute summa, mida on kavas toetuse jaoks abifondist eraldada ja artikliga 18 kooskõlas olev kaasrahastamise määr; |
| --- | --- | --- |

i)

tabel, milles on iga aasta kohta esitatud artikliga 18 kooskõlas olev rahaliste assigneeringute summa, mida on kavas toetuse jaoks abifondist eraldada ja artikliga 18 kooskõlas olev kaasrahastamise määr;

| | i) | tabel, milles on iga aasta kohta esitatud artikliga 18 kooskõlas olev rahaliste assigneeringute summa, mida on kavas toetuse jaoks abifondist eraldada ja artikliga 18 kooskõlas olev kaasrahastamise määr; |
| --- | --- | --- |

i)

tabel, milles on iga aasta kohta esitatud artikliga 18 kooskõlas olev rahaliste assigneeringute summa, mida on kavas toetuse jaoks abifondist eraldada ja artikliga 18 kooskõlas olev kaasrahastamise määr;

| | ii) | tabel, milles on esitatud kogu rakenduskava tööperioodi jooksul rakenduskava raames toetuseks eraldatavate rahaliste assigneeringute kogusumma iga käsitletava materiaalse puuduse liigi ning kaasnevate meetmete kohta. |
| --- | --- | --- |

ii)

tabel, milles on esitatud kogu rakenduskava tööperioodi jooksul rakenduskava raames toetuseks eraldatavate rahaliste assigneeringute kogusumma iga käsitletava materiaalse puuduse liigi ning kaasnevate meetmete kohta.

| | ii) | tabel, milles on esitatud kogu rakenduskava tööperioodi jooksul rakenduskava raames toetuseks eraldatavate rahaliste assigneeringute kogusumma iga käsitletava materiaalse puuduse liigi ning kaasnevate meetmete kohta. |
| --- | --- | --- |

ii)

tabel, milles on esitatud kogu rakenduskava tööperioodi jooksul rakenduskava raames toetuseks eraldatavate rahaliste assigneeringute kogusumma iga käsitletava materiaalse puuduse liigi ning kaasnevate meetmete kohta.

Punktis e osutatud partnerorganisatsioonid, kelle vahetu tegevus hõlmab
  toidu või kaupade
  jaotamist, võtavad ise materiaalse abi osutamist täiendavaid meetmeid, mille eesmärk on enim puudustkannatavate isikute sotsiaalne kaasatus, olenemata sellest, kas abifond seda tegevust toetab või mitte.

Punktis e osutatud partnerorganisatsioonid, kelle vahetu tegevus hõlmab
  toidu- ja/või esmase materiaalse abi
  jaotamist, võtavad ise
  või koostöös muude organisatsioonidega
  materiaalse abi osutamist täiendavaid meetmeid, mille eesmärk on enim puudustkannatavate isikute sotsiaalne kaasatus, olenemata sellest, kas abifond seda tegevust toetab või mitte.

2.   Rakenduskavad koostavad liikmesriigid või nende määratud asutused koostöös pädevate piirkondlike, kohalike ja muude avalik-õiguslike asutustega,
  kodanikuühiskonda esindavate organitega ning võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise edendamise eest vastutavate organitega
  .

2.   Rakenduskavad koostavad liikmesriigid või nende määratud asutused koostöös pädevate piirkondlike, kohalike ja muude avalik-õiguslike asutustega
  ning asjaomaste sidusrühmadega. Liikmesriigid tagavad
  ,
  et rakenduskavad oleksid tihedalt seotud riigi sotsiaalse kaasamise poliitikaga
  .

3.   Liikmesriigid koostavad oma rakenduskavad vastavalt I lisas esitatud vormile.

3.   Liikmesriigid koostavad oma rakenduskavad vastavalt I lisas esitatud vormile.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriik võib esitada taotluse rakenduskava muutmiseks. Taotlusele tuleb lisada läbivaadatud rakenduskava ning muudatuste põhjendused. | (Ei puuduta eestikeelset versiooni.) |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriik võib esitada taotluse rakenduskava muutmiseks. Taotlusele tuleb lisada läbivaadatud rakenduskava ning muudatuste põhjendused.

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Platvorm | Heade tavade vahetamine |
| Komisjon
  loob
  liidu tasandil
  platvormi, et soodustada
  kogemuste vahetamist, suutlikkuse suurendamist, võrgustike loomist ja
  asjakohaste tulemuste levitamist enim puudustkannatavatele isikutele mitterahalise abi osutamise valdkonnas
  . | Komisjon
  soodustab
  liidu tasandil kogemuste vahetamist, suutlikkuse suurendamist, võrgustike loomist ja
  sotsiaalset innovatsiooni, ühendades kõigist liikmesriikidest pärit partnerorganisatsioone ja muid asjaomaseid sidusrühmi
  . |
| Lisaks konsulteerib komisjon abifondist saadud toetuse rakendamise küsimustes vähemalt kord aastas organisatsioonidega, kes esindavad partnerorganisatsioone liidu tasandil. | Lisaks konsulteerib komisjon abifondist saadud toetuse rakendamise küsimustes vähemalt kord aastas organisatsioonidega, kes esindavad partnerorganisatsioone liidu tasandil
  , ning annab seejärel Euroopa Parlamendile ja nõukogule õigeaegset tagasisidet
  . |
| | Komisjon toetab ka abifondiga seotud tulemuste, aruannete ja muu teabe levitamist internetis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Platvorm

Heade tavade vahetamine

Komisjon
  loob
  liidu tasandil
  platvormi, et soodustada
  kogemuste vahetamist, suutlikkuse suurendamist, võrgustike loomist ja
  asjakohaste tulemuste levitamist enim puudustkannatavatele isikutele mitterahalise abi osutamise valdkonnas
  .

Komisjon
  soodustab
  liidu tasandil kogemuste vahetamist, suutlikkuse suurendamist, võrgustike loomist ja
  sotsiaalset innovatsiooni, ühendades kõigist liikmesriikidest pärit partnerorganisatsioone ja muid asjaomaseid sidusrühmi
  .

Lisaks konsulteerib komisjon abifondist saadud toetuse rakendamise küsimustes vähemalt kord aastas organisatsioonidega, kes esindavad partnerorganisatsioone liidu tasandil.

Lisaks konsulteerib komisjon abifondist saadud toetuse rakendamise küsimustes vähemalt kord aastas organisatsioonidega, kes esindavad partnerorganisatsioone liidu tasandil
  , ning annab seejärel Euroopa Parlamendile ja nõukogule õigeaegset tagasisidet
  .

Komisjon toetab ka abifondiga seotud tulemuste, aruannete ja muu teabe levitamist internetis.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Alates 2015. aastast kuni 2022. aastani esitavad liikmesriigid komisjonile iga aasta 30. juuniks iga-aastase aruande rakenduskava elluviimise kohta eelmisel majandusaastal. | 1.   Alates 2015. aastast kuni 2022. aastani esitavad liikmesriigid komisjonile iga aasta 30. juuniks iga-aastase aruande rakenduskava elluviimise kohta eelmisel majandusaastal. |
| 2.   Liikmesriigid koostavad iga-aastase rakendusaruande vastavalt vormile, mille komisjon on vastu võtnud, lähtudes sealhulgas ühiste sisend- ja tulemusnäitajate loetelust. | 2.   Liikmesriigid koostavad iga-aastase rakendusaruande vastavalt vormile, mille komisjon on vastu võtnud, lähtudes sealhulgas ühiste sisend- ja tulemusnäitajate loetelust. |
| | Nende näitajate hulka kuuluvad: |
| | (a) | hiljutised muutused tõsisele materiaalsele puudusele suunatud sotsiaalvaldkonna kulutustes nii absoluutarvudes, suhtes SKPga kui ka suhtes kogu avaliku sektori kulutustega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Alates 2015. aastast kuni 2022. aastani esitavad liikmesriigid komisjonile iga aasta 30. juuniks iga-aastase aruande rakenduskava elluviimise kohta eelmisel majandusaastal.

1.   Alates 2015. aastast kuni 2022. aastani esitavad liikmesriigid komisjonile iga aasta 30. juuniks iga-aastase aruande rakenduskava elluviimise kohta eelmisel majandusaastal.

2.   Liikmesriigid koostavad iga-aastase rakendusaruande vastavalt vormile, mille komisjon on vastu võtnud, lähtudes sealhulgas ühiste sisend- ja tulemusnäitajate loetelust.

2.   Liikmesriigid koostavad iga-aastase rakendusaruande vastavalt vormile, mille komisjon on vastu võtnud, lähtudes sealhulgas ühiste sisend- ja tulemusnäitajate loetelust.

Nende näitajate hulka kuuluvad:

(a)

hiljutised muutused tõsisele materiaalsele puudusele suunatud sotsiaalvaldkonna kulutustes nii absoluutarvudes, suhtes SKPga kui ka suhtes kogu avaliku sektori kulutustega;

| (b) | hiljutised muutused sotsiaalvaldkonna õigusaktides, milles käsitletakse toetusesaajate ja muude ränga materiaalse puudusega tegelevate organisatsioonide juurdepääsu rahastusele. |
| --- | --- |

(b)

hiljutised muutused sotsiaalvaldkonna õigusaktides, milles käsitletakse toetusesaajate ja muude ränga materiaalse puudusega tegelevate organisatsioonide juurdepääsu rahastusele.

3.   Iga-aastased rakendusaruanded on vastuvõetavad, kui need sisaldavad kogu vajaliku teabe vastavalt lõikes 2 osutatud vormile, mis hõlmab ka ühiseid näitajaid. Kui iga-aastane rakendusaruanne ei ole vastuvõetav, teatab komisjon asjaomasele liikmesriigile sellest 15 tööpäeva jooksul alates rakendusaruande kättesaamisest. Kui komisjon ei ole kõnealust teavet tähtaja jooksul edastanud, loetakse aruanne vastuvõetavaks.

3.   Iga-aastased rakendusaruanded on vastuvõetavad, kui need sisaldavad kogu vajaliku teabe vastavalt lõikes 2 osutatud vormile, mis hõlmab ka ühiseid näitajaid. Kui iga-aastane rakendusaruanne ei ole vastuvõetav, teatab komisjon asjaomasele liikmesriigile sellest 15 tööpäeva jooksul alates rakendusaruande kättesaamisest. Kui komisjon ei ole kõnealust teavet tähtaja jooksul edastanud, loetakse aruanne vastuvõetavaks.

4.   Komisjon vaatab iga-aastase rakendusaruande läbi ja teatab liikmesriigile oma tähelepanekutest kahe kuu jooksul alates iga-aastase rakendusaruande kättesaamisest.

4.   Komisjon vaatab iga-aastase rakendusaruande läbi ja teatab liikmesriigile oma tähelepanekutest kahe kuu jooksul alates iga-aastase rakendusaruande kättesaamisest.

Kui komisjon ei esita oma tähelepanekuid nimetatud tähtaja jooksul, loetakse aruanded vastuvõetuks.

Kui komisjon ei esita oma tähelepanekuid nimetatud tähtaja jooksul, loetakse aruanded vastuvõetuks.

5.   Liikmesriik esitab rakenduskava elluviimise lõpparuande 30. septembriks 2023.

5.   Liikmesriik esitab rakenduskava elluviimise lõpparuande 30. septembriks 2023.

Liikmesriigid koostavad lõpliku rakendusaruande vastavalt vormile, mille komisjon on vastu võtnud.

Liikmesriigid koostavad lõpliku rakendusaruande vastavalt vormile, mille komisjon on vastu võtnud.

Komisjon vaatab lõpliku rakendusaruande läbi ja teatab liikmesriigile oma tähelepanekutest viie kuu jooksul alates lõpliku aruande kättesaamisest.

Komisjon vaatab lõpliku rakendusaruande läbi ja teatab liikmesriigile oma tähelepanekutest viie kuu jooksul alates lõpliku aruande kättesaamisest.

Kui komisjon ei esita oma tähelepanekuid nimetatud tähtaja jooksul, loetakse aruanded vastuvõetuks.

Kui komisjon ei esita oma tähelepanekuid nimetatud tähtaja jooksul, loetakse aruanded vastuvõetuks.

6.   Komisjon võtab iga-aastase rakendusaruande vormi, sh loetelu lõpliku rakendusaruande ühiste näitajate kohta, vastu rakendusakti abil. Kõnealune rakendusakt võetakse vastu artikli 60 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt.

6.   Komisjon võtab iga-aastase rakendusaruande vormi, sh loetelu lõpliku rakendusaruande ühiste näitajate kohta, vastu rakendusakti abil. Kõnealune rakendusakt võetakse vastu artikli 60 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt.

7.   Komisjon võib esitada liikmesriigile tähelepanekuid, mis käsitlevad rakenduskava elluviimist. Korraldusasutus teavitab komisjoni võetud parandusmeetmetest kolme kuu jooksul.

7.   Komisjon võib esitada liikmesriigile tähelepanekuid, mis käsitlevad rakenduskava elluviimist. Korraldusasutus teavitab komisjoni võetud parandusmeetmetest kolme kuu jooksul.

8.   Korraldusasutus avalikustab iga-aastase ja lõpliku rakendusaruande kokkuvõtte.

8.   Korraldusasutus avalikustab iga-aastase ja lõpliku rakendusaruande kokkuvõtte.

8 a.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule õigel ajal iga-aastaste rakendusaruannete kokkuvõtte ning lõpliku rakendusaruande.

8 b.
     
  Rakendamisaruandeid käsitlev menetlus ei tohi olla eraldatud vahendite ja toetuse olemusega võrreldes ülemäärane ning ei tohi põhjustada tarbetut halduskoormust.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kahepoolne läbivaatamiskoosolek | Kahepoolsed läbivaatamiskoosolekud |
| 1.   Alates 2014. aastast kuni 2022. aastani kohtuvad komisjon ja liikmesriigid igal aastal, kui ei ole lepitud kokku teisiti, et läbi vaadata rakenduskava elluviimisel tehtud edusammud, võttes arvesse iga-aastast rakendusaruannet ja vajaduse korral artikli 11 lõikes 7 osutatud komisjoni tähelepanekuid. | 1.   Alates 2014. aastast kuni 2022. aastani kohtuvad komisjon ja liikmesriigid igal aastal, kui ei ole lepitud kokku teisiti, et läbi vaadata rakenduskava elluviimisel tehtud edusammud, võttes arvesse iga-aastast rakendusaruannet ja vajaduse korral artikli 11 lõikes 7 osutatud komisjoni tähelepanekuid. |
| 2.   Kahepoolset läbivaatamiskoosolekut juhatab komisjon. | 2.   Kahepoolset läbivaatamiskoosolekut juhatab komisjon. |
| 3.   Liikmesriigid tagavad, et pärast koosolekut võetakse komisjoni arvamusest lähtuvad vajalikud järelmeetmed. | 3.   Liikmesriigid tagavad, et pärast koosolekut võetakse komisjoni arvamusest lähtuvad vajalikud järelmeetmed
  , ja viitavad sellele järgmise aasta või vajaduse korral järgmiste aastate rakendusaruandes
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kahepoolne läbivaatamiskoosolek

Kahepoolsed läbivaatamiskoosolekud

1.   Alates 2014. aastast kuni 2022. aastani kohtuvad komisjon ja liikmesriigid igal aastal, kui ei ole lepitud kokku teisiti, et läbi vaadata rakenduskava elluviimisel tehtud edusammud, võttes arvesse iga-aastast rakendusaruannet ja vajaduse korral artikli 11 lõikes 7 osutatud komisjoni tähelepanekuid.

1.   Alates 2014. aastast kuni 2022. aastani kohtuvad komisjon ja liikmesriigid igal aastal, kui ei ole lepitud kokku teisiti, et läbi vaadata rakenduskava elluviimisel tehtud edusammud, võttes arvesse iga-aastast rakendusaruannet ja vajaduse korral artikli 11 lõikes 7 osutatud komisjoni tähelepanekuid.

2.   Kahepoolset läbivaatamiskoosolekut juhatab komisjon.

2.   Kahepoolset läbivaatamiskoosolekut juhatab komisjon.

3.   Liikmesriigid tagavad, et pärast koosolekut võetakse komisjoni arvamusest lähtuvad vajalikud järelmeetmed.

3.   Liikmesriigid tagavad, et pärast koosolekut võetakse komisjoni arvamusest lähtuvad vajalikud järelmeetmed
  , ja viitavad sellele järgmise aasta või vajaduse korral järgmiste aastate rakendusaruandes
  .

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid eraldavad vajalikud vahendid hindamiste läbiviimiseks ja tagavad menetlused hindamisteks vajalike andmete esitamiseks ning kogumiseks, sealhulgas artiklis 11 osutatud ühiste näitajatega seotud andmed. | 1.   Liikmesriigid eraldavad vajalikud vahendid hindamiste läbiviimiseks ja tagavad menetlused hindamisteks vajalike andmete esitamiseks ning kogumiseks, sealhulgas artiklis 11 osutatud ühiste näitajatega seotud andmed. |
| 2.   Hindamisi viivad läbi eksperdid, kes tegutsevad rakenduskava elluviimise eest vastutavatest asutustest sõltumatult. Kõik hinnangud avalikustatakse täies mahus. | 2.   Hindamisi viivad läbi eksperdid, kes tegutsevad rakenduskava elluviimise eest vastutavatest asutustest sõltumatult. Kõik hinnangud avalikustatakse täies mahus
  , kuid need ei või mingil juhul sisaldada lõplike abisaajate isikuandmeid
  . |
| | 2 a.
     
  Hindamised ei tohi olla eraldatud vahendite ja toetuse olemusega võrreldes ülemäärased ning ei tohi põhjustada tarbetut halduskoormust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid eraldavad vajalikud vahendid hindamiste läbiviimiseks ja tagavad menetlused hindamisteks vajalike andmete esitamiseks ning kogumiseks, sealhulgas artiklis 11 osutatud ühiste näitajatega seotud andmed.

1.   Liikmesriigid eraldavad vajalikud vahendid hindamiste läbiviimiseks ja tagavad menetlused hindamisteks vajalike andmete esitamiseks ning kogumiseks, sealhulgas artiklis 11 osutatud ühiste näitajatega seotud andmed.

2.   Hindamisi viivad läbi eksperdid, kes tegutsevad rakenduskava elluviimise eest vastutavatest asutustest sõltumatult. Kõik hinnangud avalikustatakse täies mahus.

2.   Hindamisi viivad läbi eksperdid, kes tegutsevad rakenduskava elluviimise eest vastutavatest asutustest sõltumatult. Kõik hinnangud avalikustatakse täies mahus
  , kuid need ei või mingil juhul sisaldada lõplike abisaajate isikuandmeid
  .

2 a.
     
  Hindamised ei tohi olla eraldatud vahendite ja toetuse olemusega võrreldes ülemäärased ning ei tohi põhjustada tarbetut halduskoormust.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid viivad läbi rakenduskava eelhindamise. | 1.   Liikmesriigid viivad läbi rakenduskava eelhindamise. |
| 2.   Eelhindamine viiakse läbi ameti vastutusel, kes vastutab rakenduskava ettevalmistamise eest. Eelhindamine esitatakse komisjonile rakenduskavaga ühel ajal koos kommenteeritud kokkuvõttega. | 2.   Eelhindamine viiakse läbi ameti vastutusel, kes vastutab rakenduskava ettevalmistamise eest. Eelhindamine esitatakse komisjonile rakenduskavaga ühel ajal koos kommenteeritud kokkuvõttega. |
| 3.   Eelhindamiste käigus hinnatakse järgmist: | 3.   Eelhindamiste käigus hinnatakse järgmist: |
| (a) | panus liidu eesmärgi saavutamisse vähendada 2020. aastaks vähemalt 20 miljoni võrra inimeste arvu, kes elavad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus, võttes arvesse käsitletava materiaalse puuduse liiki ja siseriiklikke olukorda vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja materiaalse puuduse osas; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid viivad läbi rakenduskava eelhindamise.

1.   Liikmesriigid viivad läbi rakenduskava eelhindamise.

2.   Eelhindamine viiakse läbi ameti vastutusel, kes vastutab rakenduskava ettevalmistamise eest. Eelhindamine esitatakse komisjonile rakenduskavaga ühel ajal koos kommenteeritud kokkuvõttega.

2.   Eelhindamine viiakse läbi ameti vastutusel, kes vastutab rakenduskava ettevalmistamise eest. Eelhindamine esitatakse komisjonile rakenduskavaga ühel ajal koos kommenteeritud kokkuvõttega.

3.   Eelhindamiste käigus hinnatakse järgmist:

3.   Eelhindamiste käigus hinnatakse järgmist:

(a)

panus liidu eesmärgi saavutamisse vähendada 2020. aastaks vähemalt 20 miljoni võrra inimeste arvu, kes elavad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus, võttes arvesse käsitletava materiaalse puuduse liiki ja siseriiklikke olukorda vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja materiaalse puuduse osas;

| (a) | panus liidu eesmärgi saavutamisse vähendada 2020. aastaks vähemalt 20 miljoni võrra inimeste arvu, kes elavad
  vaesuses või
  vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus, võttes arvesse käsitletava materiaalse puuduse liiki ja siseriiklikke olukorda vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja materiaalse puuduse osas; |
| --- | --- |

(a)

panus liidu eesmärgi saavutamisse vähendada 2020. aastaks vähemalt 20 miljoni võrra inimeste arvu, kes elavad
  vaesuses või
  vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus, võttes arvesse käsitletava materiaalse puuduse liiki ja siseriiklikke olukorda vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja materiaalse puuduse osas;

| (a a) | panus toidujäätmete tekke vähendamisse; |
| --- | --- |

(a a)

panus toidujäätmete tekke vähendamisse;

| (b) | kavandatava rakenduskava sisemine sidusus ja seos muude asjakohaste rahastamisvahenditega; |
| --- | --- |

(b)

kavandatava rakenduskava sisemine sidusus ja seos muude asjakohaste rahastamisvahenditega;

| (b) | kavandatava rakenduskava sisemine sidusus ja seos muude asjakohaste rahastamisvahenditega; |
| --- | --- |

(b)

kavandatava rakenduskava sisemine sidusus ja seos muude asjakohaste rahastamisvahenditega;

| (c) | eelarveliste vahendite eraldamise kooskõla rakenduskava eesmärkidega; |
| --- | --- |

(c)

eelarveliste vahendite eraldamise kooskõla rakenduskava eesmärkidega;

| (c) | eelarveliste vahendite eraldamise kooskõla rakenduskava eesmärkidega; |
| --- | --- |

(c)

eelarveliste vahendite eraldamise kooskõla rakenduskava eesmärkidega;

| (d) | eeldatavate väljundite panus
  tulemuste
  saavutamisse; |
| --- | --- |

(d)

eeldatavate väljundite panus
  tulemuste
  saavutamisse;

| (d) | eeldatavate väljundite panus
  abifondi eesmärkide
  saavutamisse; |
| --- | --- |

(d)

eeldatavate väljundite panus
  abifondi eesmärkide
  saavutamisse;

| (d a) | asjaomaste sidusrühmade tõhus kaasamine rakenduskava väljatöötamisse ja rakendamisse; |
| --- | --- |

(d a)

asjaomaste sidusrühmade tõhus kaasamine rakenduskava väljatöötamisse ja rakendamisse;

| (e) | rakenduskava järelevalvemenetluste ja hindamiste tegemiseks vajalike andmete kogumise menetluste sobivus. |
| --- | --- |

(e)

rakenduskava järelevalvemenetluste ja hindamiste tegemiseks vajalike andmete kogumise menetluste sobivus.

| (e) | rakenduskava järelevalvemenetluste ja hindamiste tegemiseks vajalike andmete kogumise menetluste sobivus. |
| --- | --- |

(e)

rakenduskava järelevalvemenetluste ja hindamiste tegemiseks vajalike andmete kogumise menetluste sobivus.

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Rakenduskava tööperioodi jooksul
  võib
  korraldusasutus
  viia läbi hindamisi
  rakenduskava
  tulemuslikkuse ja tõhususe hindamiseks
  . | 1.   Rakenduskava tööperioodi jooksul
  hindab
  korraldusasutus rakenduskava
  tulemuslikkust ja tõhusust
  . |
| 2.   Korraldusasutus teostab 2017. ja 2021. aastal struktureeritud uuringu lõplike abisaajate kohta vastavalt komisjoni esitatud vormile. Komisjon
  kehtestab vormi rakendusaktiga
  . Kõnealune rakendusakt võetakse vastu artikli 60 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt. | 2.   Korraldusasutus teostab 2017. ja 2021. aastal struktureeritud uuringu lõplike abisaajate kohta vastavalt komisjoni esitatud vormile. Komisjon
  võtab pärast konsulteerimist asjaomaste sidusrühmadega vastu rakendusakti, millega määratakse kindlaks vorm
  . Kõnealune rakendusakt võetakse vastu artikli 60 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt. |
| 3.   Komisjon võib
  rakenduskava hindamisi teha oma
  algatusel. | 3.   Komisjon võib
  omal
  algatusel
  rakenduskavasid hinnata
  . |
| | 3 a.
     
  Komisjon esitab abifondi vahehindamise tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 2018. aasta märtsis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Rakenduskava tööperioodi jooksul
  võib
  korraldusasutus
  viia läbi hindamisi
  rakenduskava
  tulemuslikkuse ja tõhususe hindamiseks
  .

1.   Rakenduskava tööperioodi jooksul
  hindab
  korraldusasutus rakenduskava
  tulemuslikkust ja tõhusust
  .

2.   Korraldusasutus teostab 2017. ja 2021. aastal struktureeritud uuringu lõplike abisaajate kohta vastavalt komisjoni esitatud vormile. Komisjon
  kehtestab vormi rakendusaktiga
  . Kõnealune rakendusakt võetakse vastu artikli 60 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt.

2.   Korraldusasutus teostab 2017. ja 2021. aastal struktureeritud uuringu lõplike abisaajate kohta vastavalt komisjoni esitatud vormile. Komisjon
  võtab pärast konsulteerimist asjaomaste sidusrühmadega vastu rakendusakti, millega määratakse kindlaks vorm
  . Kõnealune rakendusakt võetakse vastu artikli 60 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt.

3.   Komisjon võib
  rakenduskava hindamisi teha oma
  algatusel.

3.   Komisjon võib
  omal
  algatusel
  rakenduskavasid hinnata
  .

3 a.
     
  Komisjon esitab abifondi vahehindamise tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 2018. aasta märtsis.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Omal algatusel ja tihedas koostöös liikmesriikidega teeb komisjon välisekspertide abiga järelhindamise, et hinnata saavutatud tulemuste
  tõhusust ja
  järjepidevust ning selleks, et mõõta abifondi lisaväärtust. Järelhindamine peab olema lõpetatud 31. detsembriks 2023. | Omal algatusel ja tihedas koostöös liikmesriikidega teeb komisjon välisekspertide abiga järelhindamise, et hinnata
  abifondi tõhusust ja tulemuslikkust ning
  saavutatud tulemuste järjepidevust ning selleks, et mõõta abifondi lisaväärtust. Järelhindamine peab olema lõpetatud 31. detsembriks 2023. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Omal algatusel ja tihedas koostöös liikmesriikidega teeb komisjon välisekspertide abiga järelhindamise, et hinnata saavutatud tulemuste
  tõhusust ja
  järjepidevust ning selleks, et mõõta abifondi lisaväärtust. Järelhindamine peab olema lõpetatud 31. detsembriks 2023.

Omal algatusel ja tihedas koostöös liikmesriikidega teeb komisjon välisekspertide abiga järelhindamise, et hinnata
  abifondi tõhusust ja tulemuslikkust ning
  saavutatud tulemuste järjepidevust ning selleks, et mõõta abifondi lisaväärtust. Järelhindamine peab olema lõpetatud 31. detsembriks 2023.

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid annavad teavet abifondist toetust saavate meetmete kohta ja edendavad neid meetmeid. Selline teave on suunatud enim puudustkannatavatele isikutele,
  meediale ja
  laiemale üldsusele. Selles rõhutatakse liidu rolli ja tagatakse abifondi panuse nähtavus. | 1.   
  Komisjon ja
  liikmesriigid annavad teavet abifondist toetust saavate meetmete kohta ja edendavad neid meetmeid. Selline teave on suunatud
  eriti
  enim puudustkannatavatele isikutele,
  kuid ka
  laiemale üldsusele
  ja meediale
  . Selles rõhutatakse liidu rolli ja tagatakse abifondi
  , liikmesriikide ja partneriorganisatsioonide poolt liidu sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärkide saavutamisse antud
  panuse nähtavus
  ilma lõplikke abisaajaid häbimärgistamata
  . |
| 2.   Selleks et tagada abifondi toetuse läbipaistvus, säilitab korraldusasutus loendit abifondi poolt toetatavate toimingute kohta CSV- või XML-vormingus, mis on kättesaadav veebisaidi kaudu. Loend peab sisaldama vähemalt toetusesaaja nime, aadressi, eraldatud ELi rahaliste vahendite summat ja käsitletava materiaalse puuduse liiki. | 2.   Selleks et tagada abifondi toetuse läbipaistvus, säilitab korraldusasutus loendit abifondi poolt toetatavate toimingute kohta CSV- või XML-vormingus, mis on kättesaadav veebisaidi kaudu. Loend peab sisaldama vähemalt toetusesaaja nime, aadressi, eraldatud ELi rahaliste vahendite summat ja käsitletava materiaalse puuduse liiki. |
| Toimingute loendit uuendatakse vähemalt iga kaheteist kuu tagant. | Toimingute loendit uuendatakse vähemalt iga kaheteist kuu tagant. |
| 3.   Toimingu rakendamise ajal teavitavad toetusesaajad ja partnerorganisatsioonid üldsust abifondist saadud toetusest, paigutades vähemalt ühe toimingut, sealhulgas Euroopa Liidu rahalist toetust kajastava plakati (vähemalt suuruses A3) üldsusele hõlpsasti nähtavasse kohta igal pool, kus
  toitu ja kaupu
  jaotatakse või täiendavaid meetmeid võetakse, välja arvatud juhul, kui see ei ole jaotamise asjaolusid arvestades võimalik. | 3.   Toimingu rakendamise ajal teavitavad toetusesaajad ja partnerorganisatsioonid üldsust abifondist saadud toetusest, paigutades
  ilma lõplikke abisaajaid häbimärgistamata kas
  vähemalt ühe toimingut, sealhulgas Euroopa Liidu rahalist toetust kajastava plakati (vähemalt suuruses A3)
  või mõistliku suurusega liidu lipu
  üldsusele hõlpsasti nähtavasse kohta igal pool, kus
  toidu- ja/või esmast materiaalset abi
  jaotatakse või täiendavaid meetmeid võetakse, välja arvatud juhul, kui see ei ole jaotamise asjaolusid arvestades võimalik. |
| Kui toetusesaajatel ja partnerorganisatsioonidel on oma veebileht, esitatakse seal toimingu lühikirjeldus, sealhulgas teave selle eesmärkide ja tulemuste kohta, milles tõstetakse esile Euroopa Liidu rahalist toetust. | Kui toetusesaajatel ja partnerorganisatsioonidel on oma veebileht, esitatakse seal toimingu lühikirjeldus, sealhulgas teave selle eesmärkide ja tulemuste kohta, milles tõstetakse esile Euroopa Liidu rahalist toetust. |
| 4.   Toetusesaaja ja partnerorganisatsioonide kõigi teabe- ja teabevahetusmeetmete puhul osutatakse toimingu jaoks abifondist saadud toetusele, kasutades selleks Euroopa Liidu embleemi ning viidet liidule ja abifondile. | 4.   Toetusesaaja ja partnerorganisatsioonide kõigi teabe- ja teabevahetusmeetmete puhul osutatakse toimingu jaoks abifondist saadud toetusele, kasutades selleks Euroopa Liidu embleemi ning viidet liidule ja abifondile. |
| 5.   Korraldusasutus teavitab toetusesaajaid lõikes 2 osutatud toimingute loetelu avaldamisest. Korraldusasutus tagab teabe ja avalikustatavad materjalid, sealhulgas elektroonilised vormid, et aidata toetusesaajatel ja partnerorganisatsioonidel täita lõikes 3 sätestatud kohustusi. | 5.   Korraldusasutus teavitab toetusesaajaid lõikes 2 osutatud toimingute loetelu avaldamisest. Korraldusasutus tagab teabe ja avalikustatavad materjalid, sealhulgas elektroonilised vormid, et aidata toetusesaajatel ja partnerorganisatsioonidel täita lõikes 3 sätestatud kohustusi. |
| 6.   Isikuandmete töötlemisel vastavalt
  käesolevale artiklile,
  toimivad rakendusasutused, toetusesaajad ja partnerorganisatsioonid kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ. | 6.   Isikuandmete töötlemisel vastavalt
  artiklitele 13–17
  toimivad rakendusasutused, toetusesaajad ja partnerorganisatsioonid kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid annavad teavet abifondist toetust saavate meetmete kohta ja edendavad neid meetmeid. Selline teave on suunatud enim puudustkannatavatele isikutele,
  meediale ja
  laiemale üldsusele. Selles rõhutatakse liidu rolli ja tagatakse abifondi panuse nähtavus.

1.   
  Komisjon ja
  liikmesriigid annavad teavet abifondist toetust saavate meetmete kohta ja edendavad neid meetmeid. Selline teave on suunatud
  eriti
  enim puudustkannatavatele isikutele,
  kuid ka
  laiemale üldsusele
  ja meediale
  . Selles rõhutatakse liidu rolli ja tagatakse abifondi
  , liikmesriikide ja partneriorganisatsioonide poolt liidu sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärkide saavutamisse antud
  panuse nähtavus
  ilma lõplikke abisaajaid häbimärgistamata
  .

2.   Selleks et tagada abifondi toetuse läbipaistvus, säilitab korraldusasutus loendit abifondi poolt toetatavate toimingute kohta CSV- või XML-vormingus, mis on kättesaadav veebisaidi kaudu. Loend peab sisaldama vähemalt toetusesaaja nime, aadressi, eraldatud ELi rahaliste vahendite summat ja käsitletava materiaalse puuduse liiki.

2.   Selleks et tagada abifondi toetuse läbipaistvus, säilitab korraldusasutus loendit abifondi poolt toetatavate toimingute kohta CSV- või XML-vormingus, mis on kättesaadav veebisaidi kaudu. Loend peab sisaldama vähemalt toetusesaaja nime, aadressi, eraldatud ELi rahaliste vahendite summat ja käsitletava materiaalse puuduse liiki.

Toimingute loendit uuendatakse vähemalt iga kaheteist kuu tagant.

Toimingute loendit uuendatakse vähemalt iga kaheteist kuu tagant.

3.   Toimingu rakendamise ajal teavitavad toetusesaajad ja partnerorganisatsioonid üldsust abifondist saadud toetusest, paigutades vähemalt ühe toimingut, sealhulgas Euroopa Liidu rahalist toetust kajastava plakati (vähemalt suuruses A3) üldsusele hõlpsasti nähtavasse kohta igal pool, kus
  toitu ja kaupu
  jaotatakse või täiendavaid meetmeid võetakse, välja arvatud juhul, kui see ei ole jaotamise asjaolusid arvestades võimalik.

3.   Toimingu rakendamise ajal teavitavad toetusesaajad ja partnerorganisatsioonid üldsust abifondist saadud toetusest, paigutades
  ilma lõplikke abisaajaid häbimärgistamata kas
  vähemalt ühe toimingut, sealhulgas Euroopa Liidu rahalist toetust kajastava plakati (vähemalt suuruses A3)
  või mõistliku suurusega liidu lipu
  üldsusele hõlpsasti nähtavasse kohta igal pool, kus
  toidu- ja/või esmast materiaalset abi
  jaotatakse või täiendavaid meetmeid võetakse, välja arvatud juhul, kui see ei ole jaotamise asjaolusid arvestades võimalik.

Kui toetusesaajatel ja partnerorganisatsioonidel on oma veebileht, esitatakse seal toimingu lühikirjeldus, sealhulgas teave selle eesmärkide ja tulemuste kohta, milles tõstetakse esile Euroopa Liidu rahalist toetust.

Kui toetusesaajatel ja partnerorganisatsioonidel on oma veebileht, esitatakse seal toimingu lühikirjeldus, sealhulgas teave selle eesmärkide ja tulemuste kohta, milles tõstetakse esile Euroopa Liidu rahalist toetust.

4.   Toetusesaaja ja partnerorganisatsioonide kõigi teabe- ja teabevahetusmeetmete puhul osutatakse toimingu jaoks abifondist saadud toetusele, kasutades selleks Euroopa Liidu embleemi ning viidet liidule ja abifondile.

4.   Toetusesaaja ja partnerorganisatsioonide kõigi teabe- ja teabevahetusmeetmete puhul osutatakse toimingu jaoks abifondist saadud toetusele, kasutades selleks Euroopa Liidu embleemi ning viidet liidule ja abifondile.

5.   Korraldusasutus teavitab toetusesaajaid lõikes 2 osutatud toimingute loetelu avaldamisest. Korraldusasutus tagab teabe ja avalikustatavad materjalid, sealhulgas elektroonilised vormid, et aidata toetusesaajatel ja partnerorganisatsioonidel täita lõikes 3 sätestatud kohustusi.

5.   Korraldusasutus teavitab toetusesaajaid lõikes 2 osutatud toimingute loetelu avaldamisest. Korraldusasutus tagab teabe ja avalikustatavad materjalid, sealhulgas elektroonilised vormid, et aidata toetusesaajatel ja partnerorganisatsioonidel täita lõikes 3 sätestatud kohustusi.

6.   Isikuandmete töötlemisel vastavalt
  käesolevale artiklile,
  toimivad rakendusasutused, toetusesaajad ja partnerorganisatsioonid kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ.

6.   Isikuandmete töötlemisel vastavalt
  artiklitele 13–17
  toimivad rakendusasutused, toetusesaajad ja partnerorganisatsioonid kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Rakenduskava
  kaasfinantseerimise
  määr
  ei tohi olla suurem kui 85 %
  avaliku sektori abikõlblikest kuludest. | 1.   Rakenduskava
  kaasrahastamise
  määr
  on 85 %
  avaliku sektori abikõlblikest kuludest.
  Seda võib artikli 19 lõikes 1 nimetatud juhtudel suurendada. Liikmesriigid võivad toetada abifondide tegevust täiendavatest riiklikest fondidest. |
| | 1 a.
     
  Abifondi tegevust ei kaasrahasta mingil juhul toetusesaajad. |
| 2.   Komisjoni otsuses rakenduskava vastuvõtmise kohta määratakse kindlaks rakenduskava suhtes kohaldatav kaasfinantseerimise määr ja abifondist eraldatava toetuse maksimaalne summa. | 2.   Komisjoni otsuses rakenduskava vastuvõtmise kohta määratakse kindlaks rakenduskava suhtes kohaldatav kaasfinantseerimise määr ja abifondist eraldatava toetuse maksimaalne summa. |
| 3.   Komisjoni algatusel või komisjoni nimel rakendatavaid tehnilise abi meetmeid võib rahastada 100 % ulatuses. | 3.   Komisjoni algatusel või komisjoni nimel rakendatavaid tehnilise abi meetmeid võib rahastada 100 % ulatuses. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Rakenduskava
  kaasfinantseerimise
  määr
  ei tohi olla suurem kui 85 %
  avaliku sektori abikõlblikest kuludest.

1.   Rakenduskava
  kaasrahastamise
  määr
  on 85 %
  avaliku sektori abikõlblikest kuludest.
  Seda võib artikli 19 lõikes 1 nimetatud juhtudel suurendada. Liikmesriigid võivad toetada abifondide tegevust täiendavatest riiklikest fondidest.

1 a.
     
  Abifondi tegevust ei kaasrahasta mingil juhul toetusesaajad.

2.   Komisjoni otsuses rakenduskava vastuvõtmise kohta määratakse kindlaks rakenduskava suhtes kohaldatav kaasfinantseerimise määr ja abifondist eraldatava toetuse maksimaalne summa.

2.   Komisjoni otsuses rakenduskava vastuvõtmise kohta määratakse kindlaks rakenduskava suhtes kohaldatav kaasfinantseerimise määr ja abifondist eraldatava toetuse maksimaalne summa.

3.   Komisjoni algatusel või komisjoni nimel rakendatavaid tehnilise abi meetmeid võib rahastada 100 % ulatuses.

3.   Komisjoni algatusel või komisjoni nimel rakendatavaid tehnilise abi meetmeid võib rahastada 100 % ulatuses.

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigi taotlusel võib vahemakseid ja lõppmakset suurendada 10 protsendipunkti võrra üle rakenduskava suhtes kehtestatud kaasfinantseerimise määra. Suurendatud kaasfinantseerimismäära, mis ei tohi ületada 100 %, kohaldatakse maksetaotluste suhtes, mis on seotud selle aruandeperioodiga, mil liikmesriik esitab taotluse, ning sellele järgnevate aruandeperioodidega, mil liikmesriigi puhul on täidetud mõni järgmistest tingimustest: | 1.   Liikmesriigi taotlusel võib vahemakseid ja lõppmakset suurendada 10 protsendipunkti võrra üle rakenduskava suhtes kehtestatud kaasfinantseerimise määra. Suurendatud kaasfinantseerimismäära, mis ei tohi ületada 100 %, kohaldatakse maksetaotluste suhtes, mis on seotud selle aruandeperioodiga, mil liikmesriik esitab taotluse, ning sellele järgnevate aruandeperioodidega, mil liikmesriigi puhul on täidetud mõni järgmistest tingimustest: |
| (a) | kui asjaomane liikmesriik on võtnud kasutusele euro, saab ta liidult makromajanduslikku finantsabi nõukogu määruse (EL) nr 407/2010 raames; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigi taotlusel võib vahemakseid ja lõppmakset suurendada 10 protsendipunkti võrra üle rakenduskava suhtes kehtestatud kaasfinantseerimise määra. Suurendatud kaasfinantseerimismäära, mis ei tohi ületada 100 %, kohaldatakse maksetaotluste suhtes, mis on seotud selle aruandeperioodiga, mil liikmesriik esitab taotluse, ning sellele järgnevate aruandeperioodidega, mil liikmesriigi puhul on täidetud mõni järgmistest tingimustest:

1.   Liikmesriigi taotlusel võib vahemakseid ja lõppmakset suurendada 10 protsendipunkti võrra üle rakenduskava suhtes kehtestatud kaasfinantseerimise määra. Suurendatud kaasfinantseerimismäära, mis ei tohi ületada 100 %, kohaldatakse maksetaotluste suhtes, mis on seotud selle aruandeperioodiga, mil liikmesriik esitab taotluse, ning sellele järgnevate aruandeperioodidega, mil liikmesriigi puhul on täidetud mõni järgmistest tingimustest:

(a)

kui asjaomane liikmesriik on võtnud kasutusele euro, saab ta liidult makromajanduslikku finantsabi nõukogu määruse (EL) nr 407/2010 raames;

| (a) | kui asjaomane liikmesriik on võtnud kasutusele euro, saab ta liidult makromajanduslikku finantsabi nõukogu määruse (EL) nr 407/2010 raames; |
| --- | --- |

(a)

kui asjaomane liikmesriik on võtnud kasutusele euro, saab ta liidult makromajanduslikku finantsabi nõukogu määruse (EL) nr 407/2010 raames;

| (b) | kui asjaomane liikmesriik ei ole võtnud kasutusele eurot, saab ta keskmise tähtajaga finantsabi nõukogu määruse (EÜ) nr 332/2002 raames; |
| --- | --- |

(b)

kui asjaomane liikmesriik ei ole võtnud kasutusele eurot, saab ta keskmise tähtajaga finantsabi nõukogu määruse (EÜ) nr 332/2002 raames;

| (b) | kui asjaomane liikmesriik ei ole võtnud kasutusele eurot, saab ta keskmise tähtajaga finantsabi nõukogu määruse (EÜ) nr 332/2002 raames; |
| --- | --- |

(b)

kui asjaomane liikmesriik ei ole võtnud kasutusele eurot, saab ta keskmise tähtajaga finantsabi nõukogu määruse (EÜ) nr 332/2002 raames;

| (c) | liikmesriik saab finantsabi vastavalt Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingule. |
| --- | --- |

(c)

liikmesriik saab finantsabi vastavalt Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingule.

| (c) | liikmesriik saab finantsabi vastavalt Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingule. |
| --- | --- |

(c)

liikmesriik saab finantsabi vastavalt Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingule.

2.   Olenemata lõikest 1 ei tohi liidu toetus vahe- ja lõppmaksete kaudu olla suurem kui avaliku
  sektori
  toetus ja abifondist eraldatava toetuse maksimaalne summa, nagu on sätestatud komisjoni otsuses, millega rakenduskava heaks kiidetakse.

2.   Olenemata lõikest 1 ei tohi liidu toetus vahe- ja lõppmaksete kaudu olla suurem kui avaliku
  ja/või erasektori
  toetus ja abifondist eraldatava toetuse maksimaalne summa, nagu on sätestatud komisjoni otsuses, millega rakenduskava heaks kiidetakse.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Rakenduskavast toetust saavad toimingud peavad toimuma rakenduskavaga hõlmatud liikmesriigis. | 1.   Rakenduskavast toetust saavad toimingud peavad toimuma rakenduskavaga hõlmatud liikmesriigis. |
| 2.   Toiminguteks võib rakenduskavast toetust saada juhul, kui need on valitud õiglase ja läbipaistva menetluse abil ning rakenduskavaga kehtestatud kriteeriumide alusel. | 2.   Toiminguteks võib rakenduskavast toetust saada juhul, kui need on valitud õiglase ja läbipaistva menetluse abil ning rakenduskavaga kehtestatud kriteeriumide alusel. |
| 3.   Toiduaineid
  ja muid
  kaupu
  kodutute ja laste jaoks
  võivad osta partnerorganisatsioonid ise. | 3.   Toiduaineid
  ja/või esmase materiaalse abi alla kuuluvaid lõplikele abisaajatele isiklikuks kasutamiseks mõeldud
  kaupu võivad osta partnerorganisatsioonid ise. |
| Selliseid kaupu võib osta ka avaliku sektori asutus ja anda need partnerorganisatsioonidele tasuta.
  Sellisel juhul võib toiduaineid hankida
  määruse (EL) nr [ühise turukorralduse ühtne määrus] artikli 15 kohaselt kättesaadavaks tehtud
  sekkumisvarudest pärit toodete kasutuse, töötlemise või müügi teel, kui see on majanduslikust seisukohast kõige soodsam toimimisviis ja ei too kaasa asjatuid viivitusi toiduainete kättetoimetamisel partnerorganisatsioonidele. Taoliste varudega tehtud tehingutest saadud summasid kasutatakse enim puudustkannatavate isikute hüvanguks; neid ei kasutata käesoleva määruse artiklis 18 sätestatud liikmesriikide kaasrahastamiskohustuste vähendamiseks. | Selliseid kaupu võib osta ka avaliku sektori asutus ja anda need partnerorganisatsioonidele tasuta.
  Peale selle võivad partnerorganisatsioonid jaotada toiduabi, mis on pärit muudest allikatest kui
  määruse (EL) nr ... [ühise turukorralduse ühtne määrus] artikli 15 kohaselt kättesaadavaks tehtud
  sekkumisvarud. |
| Selleks, et tagada sekkumisvarude ja nendest saadava tulu võimalikult tõhus kasutamine, rakendab komisjon menetlusi, mis on vastu võetud vastavalt määruse (EL) nr [ühise turukorralduse ühtne määrus] artikli 19 lõikele e, mille alusel võib käesoleva määruse kohaldamisel sekkumisvarudest pärit tooteid kasutada, töödelda või müüa. | Selleks, et tagada sekkumisvarude ja nendest saadava tulu võimalikult tõhus kasutamine, rakendab komisjon menetlusi, mis on vastu võetud vastavalt määruse (EL) nr [ühise turukorralduse ühtne määrus] artikli 19 lõikele e, mille alusel võib käesoleva määruse kohaldamisel sekkumisvarudest pärit tooteid kasutada, töödelda või müüa. |
| 4.   
  Sellist materiaalset
  abi antakse enim puudustkannatavatele isikutele tasuta. | 4.   
  Toiduaineid ja esmase materiaalse
  abi
  alla kuuluvaid kaupu
  antakse enim puudustkannatavatele isikutele
  eranditult
  tasuta. |
| 5.   Toiminguid, milleks saadakse toetust abifondilt, ei toetata muudest liidu vahenditest. | 5.   Toiminguid, milleks saadakse toetust abifondilt, ei toetata
  kahekordse rahastamise vältimiseks
  muudest liidu vahenditest.
  Toetusesaajatel ei ole aga keelatud taotleda abi mõnest muust Euroopa fondist, nagu ESF, et võtta täiendavaid meetmeid, mille eesmärk on vähendada vaesust ja soodustada sotsiaalset kaasamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Rakenduskavast toetust saavad toimingud peavad toimuma rakenduskavaga hõlmatud liikmesriigis.

1.   Rakenduskavast toetust saavad toimingud peavad toimuma rakenduskavaga hõlmatud liikmesriigis.

2.   Toiminguteks võib rakenduskavast toetust saada juhul, kui need on valitud õiglase ja läbipaistva menetluse abil ning rakenduskavaga kehtestatud kriteeriumide alusel.

2.   Toiminguteks võib rakenduskavast toetust saada juhul, kui need on valitud õiglase ja läbipaistva menetluse abil ning rakenduskavaga kehtestatud kriteeriumide alusel.

3.   Toiduaineid
  ja muid
  kaupu
  kodutute ja laste jaoks
  võivad osta partnerorganisatsioonid ise.

3.   Toiduaineid
  ja/või esmase materiaalse abi alla kuuluvaid lõplikele abisaajatele isiklikuks kasutamiseks mõeldud
  kaupu võivad osta partnerorganisatsioonid ise.

Selliseid kaupu võib osta ka avaliku sektori asutus ja anda need partnerorganisatsioonidele tasuta.
  Sellisel juhul võib toiduaineid hankida
  määruse (EL) nr [ühise turukorralduse ühtne määrus] artikli 15 kohaselt kättesaadavaks tehtud
  sekkumisvarudest pärit toodete kasutuse, töötlemise või müügi teel, kui see on majanduslikust seisukohast kõige soodsam toimimisviis ja ei too kaasa asjatuid viivitusi toiduainete kättetoimetamisel partnerorganisatsioonidele. Taoliste varudega tehtud tehingutest saadud summasid kasutatakse enim puudustkannatavate isikute hüvanguks; neid ei kasutata käesoleva määruse artiklis 18 sätestatud liikmesriikide kaasrahastamiskohustuste vähendamiseks.

Selliseid kaupu võib osta ka avaliku sektori asutus ja anda need partnerorganisatsioonidele tasuta.
  Peale selle võivad partnerorganisatsioonid jaotada toiduabi, mis on pärit muudest allikatest kui
  määruse (EL) nr ... [ühise turukorralduse ühtne määrus] artikli 15 kohaselt kättesaadavaks tehtud
  sekkumisvarud.

Selleks, et tagada sekkumisvarude ja nendest saadava tulu võimalikult tõhus kasutamine, rakendab komisjon menetlusi, mis on vastu võetud vastavalt määruse (EL) nr [ühise turukorralduse ühtne määrus] artikli 19 lõikele e, mille alusel võib käesoleva määruse kohaldamisel sekkumisvarudest pärit tooteid kasutada, töödelda või müüa.

Selleks, et tagada sekkumisvarude ja nendest saadava tulu võimalikult tõhus kasutamine, rakendab komisjon menetlusi, mis on vastu võetud vastavalt määruse (EL) nr [ühise turukorralduse ühtne määrus] artikli 19 lõikele e, mille alusel võib käesoleva määruse kohaldamisel sekkumisvarudest pärit tooteid kasutada, töödelda või müüa.

4.   
  Sellist materiaalset
  abi antakse enim puudustkannatavatele isikutele tasuta.

4.   
  Toiduaineid ja esmase materiaalse
  abi
  alla kuuluvaid kaupu
  antakse enim puudustkannatavatele isikutele
  eranditult
  tasuta.

5.   Toiminguid, milleks saadakse toetust abifondilt, ei toetata muudest liidu vahenditest.

5.   Toiminguid, milleks saadakse toetust abifondilt, ei toetata
  kahekordse rahastamise vältimiseks
  muudest liidu vahenditest.
  Toetusesaajatel ei ole aga keelatud taotleda abi mõnest muust Euroopa fondist, nagu ESF, et võtta täiendavaid meetmeid, mille eesmärk on vähendada vaesust ja soodustada sotsiaalset kaasamist.

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Rakenduskavast toetuse saamiseks on abikõlblikud järgmised kulud: | 1.   Rakenduskavast toetuse saamiseks on abikõlblikud järgmised kulud: |
| (a) | kodutute või laste
  jaoks toiduainete ja isiklikuks kasutuseks mõeldud
  esmatarbekaupade
  ostukulud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Rakenduskavast toetuse saamiseks on abikõlblikud järgmised kulud:

1.   Rakenduskavast toetuse saamiseks on abikõlblikud järgmised kulud:

(a)

kodutute või laste
  jaoks toiduainete ja isiklikuks kasutuseks mõeldud
  esmatarbekaupade
  ostukulud;

| (a) | lõplike abisaajate
  jaoks toiduainete ja isiklikuks kasutuseks mõeldud
  esmase materiaalse abi alla kuuluvate kaupade
  ostukulud; |
| --- | --- |

(a)

lõplike abisaajate
  jaoks toiduainete ja isiklikuks kasutuseks mõeldud
  esmase materiaalse abi alla kuuluvate kaupade
  ostukulud;

| (b) | juhul kui toiduaineid või esmatarbekaupu
  kodututele ja lastele
  isiklikuks tarbimiseks ostab avaliku sektori asutus ja annab need partnerorganisatsioonidele, siis toiduainete ja
  tarbekaupade
  partnerorganisatsioonile kuuluvasse hoiukohta transportimise kulud, mida arvutatakse kindla määrana, mis on 1 % punktis a osutatud ostukuludest; |
| --- | --- |

(b)

juhul kui toiduaineid või esmatarbekaupu
  kodututele ja lastele
  isiklikuks tarbimiseks ostab avaliku sektori asutus ja annab need partnerorganisatsioonidele, siis toiduainete ja
  tarbekaupade
  partnerorganisatsioonile kuuluvasse hoiukohta transportimise kulud, mida arvutatakse kindla määrana, mis on 1 % punktis a osutatud ostukuludest;

| (b) | juhul kui toiduaineid või esmatarbekaupu
  lõplikele abisaajatele
  isiklikuks tarbimiseks ostab avaliku sektori asutus ja annab need partnerorganisatsioonidele, siis toiduainete ja
  esmase materiaalse abi alla kuuluvate kaupade
  partnerorganisatsioonile kuuluvasse hoiukohta transportimise kulud, mida arvutatakse kindla määrana, mis on 1 % punktis a osutatud ostukuludest; |
| --- | --- |

(b)

juhul kui toiduaineid või esmatarbekaupu
  lõplikele abisaajatele
  isiklikuks tarbimiseks ostab avaliku sektori asutus ja annab need partnerorganisatsioonidele, siis toiduainete ja
  esmase materiaalse abi alla kuuluvate kaupade
  partnerorganisatsioonile kuuluvasse hoiukohta transportimise kulud, mida arvutatakse kindla määrana, mis on 1 % punktis a osutatud ostukuludest;

| (c) | partnerorganisatsioonile tekkinud haldus, transpordi ja hoiustamiskulud, mida arvutatakse kindla määrana, mis on 5 % punktis a osutatud ostukuludest; |
| --- | --- |

(c)

partnerorganisatsioonile tekkinud haldus, transpordi ja hoiustamiskulud, mida arvutatakse kindla määrana, mis on 5 % punktis a osutatud ostukuludest;

| (c) | partnerorganisatsioonile tekkinud haldus-, transpordi- ja hoiustamiskulud, mida arvutatakse kindla määrana, mis on 5 % punktis a osutatud ostukuludest
  või 5 % toiduainete määruse (EL) nr ... [ühise turukorralduse ühtne määrus] artikli 15 kohaselt üle kantud sekkumisvarude väärtusest
  ; |
| --- | --- |

(c)

partnerorganisatsioonile tekkinud haldus-, transpordi- ja hoiustamiskulud, mida arvutatakse kindla määrana, mis on 5 % punktis a osutatud ostukuludest
  või 5 % toiduainete määruse (EL) nr ... [ühise turukorralduse ühtne määrus] artikli 15 kohaselt üle kantud sekkumisvarude väärtusest
  ;

| (c a) | partnerorganisatsioonile toidujäätmete kogumisel tekkinud haldus-, transpordi- ja hoiustamiskulud; |
| --- | --- |

(c a)

partnerorganisatsioonile toidujäätmete kogumisel tekkinud haldus-, transpordi- ja hoiustamiskulud;

| (d) | partnerorganisatsiooni kantud ja deklareeritud kulud otsese materiaalse abi osutamisel
  enim puudustkannatavate isikutele
  sotsiaalse kaasamise alase tegevuse raames; kulusid arvutatakse kindla määrana, mis on 5 % punktis a osutatud ostukuludest; |
| --- | --- |

(d)

partnerorganisatsiooni kantud ja deklareeritud kulud otsese materiaalse abi osutamisel
  enim puudustkannatavate isikutele
  sotsiaalse kaasamise alase tegevuse raames; kulusid arvutatakse kindla määrana, mis on 5 % punktis a osutatud ostukuludest;

| (d) | partnerorganisatsiooni kantud ja deklareeritud kulud otsese
  või kaudse esmase
  materiaalse abi osutamisel
  abisaajatele
  sotsiaalse kaasamise alase tegevuse raames; kulusid arvutatakse kindla määrana, mis on 5 % punktis a osutatud ostukuludest; |
| --- | --- |

(d)

partnerorganisatsiooni kantud ja deklareeritud kulud otsese
  või kaudse esmase
  materiaalse abi osutamisel
  abisaajatele
  sotsiaalse kaasamise alase tegevuse raames; kulusid arvutatakse kindla määrana, mis on 5 % punktis a osutatud ostukuludest;

| (e) | vastavalt artiklile 25 kantud kulud. |
| --- | --- |

(e)

vastavalt artiklile 25 kantud kulud.

| (e) | vastavalt artiklile 25 kantud kulud. |
| --- | --- |

(e)

vastavalt artiklile 25 kantud kulud.

2.   Rakenduskavast toetuse saamise tingimustele ei vasta järgmised kulud:

2.   Rakenduskavast toetuse saamise tingimustele ei vasta järgmised kulud:

| (a) | laenuintress; |
| --- | --- |

(a)

laenuintress;

| (a) | laenuintress; |
| --- | --- |

(a)

laenuintress;

| (b) | kasutatud kaupadega seotud kulud; |
| --- | --- |

(b)

kasutatud kaupadega seotud kulud;

| (b) | kasutatud kaupadega seotud kulud; |
| --- | --- |

(b)

kasutatud kaupadega seotud kulud;

| (c) | käibemaks. Käibemaksusummad on siiski toetuskõlblikud, kui nad ei ole riigi käibemaksuõiguse alusel tagasi nõutavad ja kui neid maksab toetusesaaja, kes ei ole mittemaksukohustuslane nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ artikli 13 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(c)

käibemaks. Käibemaksusummad on siiski toetuskõlblikud, kui nad ei ole riigi käibemaksuõiguse alusel tagasi nõutavad ja kui neid maksab toetusesaaja, kes ei ole mittemaksukohustuslane nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ artikli 13 lõike 1 tähenduses.

| (c) | käibemaks. Käibemaksusummad on siiski toetuskõlblikud, kui nad ei ole riigi käibemaksuõiguse alusel tagasi nõutavad ja kui neid maksab toetusesaaja, kes ei ole mittemaksukohustuslane nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ artikli 13 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(c)

käibemaks. Käibemaksusummad on siiski toetuskõlblikud, kui nad ei ole riigi käibemaksuõiguse alusel tagasi nõutavad ja kui neid maksab toetusesaaja, kes ei ole mittemaksukohustuslane nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ artikli 13 lõike 1 tähenduses.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriik määrab auditeerimisasutuseks korraldus- ja sertifitseerimisasutusest täielikult sõltumatu riikliku avaliku sektori asutuse. | 4.   Liikmesriik määrab auditeerimisasutuseks korraldus- ja sertifitseerimisasutusest täielikult sõltumatu riikliku avaliku sektori asutuse.
  Auditeerimisasutuseks võib määrata riigi auditeerimisasutuse või kontrollikoja. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liikmesriik määrab auditeerimisasutuseks korraldus- ja sertifitseerimisasutusest täielikult sõltumatu riikliku avaliku sektori asutuse.

4.   Liikmesriik määrab auditeerimisasutuseks korraldus- ja sertifitseerimisasutusest täielikult sõltumatu riikliku avaliku sektori asutuse.
  Auditeerimisasutuseks võib määrata riigi auditeerimisasutuse või kontrollikoja.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 4 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (o) | koostab juhtkonna kinnitava avalduse ja finantsmääruse artikli 
  56
  lõike 5 punktides a ja b osutatud aastaaruande. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(o)

koostab juhtkonna kinnitava avalduse ja finantsmääruse artikli 
  56
  lõike 5 punktides a ja b osutatud aastaaruande.

| (e) | koostab juhtkonna kinnitava avalduse ja finantsmääruse artikli 
  59
  lõike 5 punktides a ja b osutatud aastaaruande. |
| --- | --- |

(e)

koostab juhtkonna kinnitava avalduse ja finantsmääruse artikli 
  59
  lõike 5 punktides a ja b osutatud aastaaruande.

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 1 – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   koostab finantsmääruse artikli 
  56
  lõike 5 punkti a osutatud aastaaruande. | 2.   koostab finantsmääruse artikli 
  59
  lõike 5 punkti a osutatud aastaaruande. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   koostab finantsmääruse artikli 
  56
  lõike 5 punkti a osutatud aastaaruande.

2.   koostab finantsmääruse artikli 
  59
  lõike 5 punkti a osutatud aastaaruande.

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 1 – punkt 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   pidada arvestust sissenõutud summade ning toimingu või rakenduskava kogu toetuse või selle osa tühistamise järel tühistatud summade kohta. Sissenõutud summad makstakse
  liidu üldeelarvesse
  tagasi enne rakenduskava lõpetamist, arvates need maha kulude järgmisest eelarvestusest. | 8.   pidada arvestust sissenõutud summade ning toimingu või rakenduskava kogu toetuse või selle osa tühistamise järel tühistatud summade kohta. Sissenõutud summad makstakse
  abifondi
  tagasi enne rakenduskava lõpetamist, arvates need maha kulude järgmisest eelarvestusest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

8.   pidada arvestust sissenõutud summade ning toimingu või rakenduskava kogu toetuse või selle osa tühistamise järel tühistatud summade kohta. Sissenõutud summad makstakse
  liidu üldeelarvesse
  tagasi enne rakenduskava lõpetamist, arvates need maha kulude järgmisest eelarvestusest.

8.   pidada arvestust sissenõutud summade ning toimingu või rakenduskava kogu toetuse või selle osa tühistamise järel tühistatud summade kohta. Sissenõutud summad makstakse
  abifondi
  tagasi enne rakenduskava lõpetamist, arvates need maha kulude järgmisest eelarvestusest.

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Auditeerimisasutus koostab kuue kuu jooksul rakenduskava vastuvõtmisest auditistrateegia auditite teostamiseks. Auditistrateegias kirjeldatakse auditeerimismetoodikat, toiminguauditite valimivõtumeetodit ja auditite kavandamist jooksvaks aruandeaastaks ning kaheks järgmiseks aruandeaastaks. Auditistrateegiat ajakohastatakse igal aastal alates 2016. aastast kuni 2022. aastani (kaasa arvatud). Auditeerimisasutus esitab auditistrateegia komisjonile,
  kui viimane seda taotleb
  . | 4.   Auditeerimisasutus koostab kuue kuu jooksul rakenduskava vastuvõtmisest auditistrateegia auditite teostamiseks. Auditistrateegias kirjeldatakse auditeerimismetoodikat, toiminguauditite valimivõtumeetodit ja auditite kavandamist jooksvaks aruandeaastaks ning kaheks järgmiseks aruandeaastaks. Auditistrateegiat ajakohastatakse igal aastal alates 2016. aastast kuni 2022. aastani (kaasa arvatud). Auditeerimisasutus esitab auditistrateegia komisjonile
  . Komisjonil on õigus nõuda auditeerimisasutuselt auditistrateegia muutmist
  ,
  mis on komisjoni arvates vajalik selleks, et tagada auditite nõuetekohane ja rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandarditele vastav läbiviimine
  .
  Sel viisil tagab komisjon, et tulemusauditit on piisavalt arvesse võetud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Auditeerimisasutus koostab kuue kuu jooksul rakenduskava vastuvõtmisest auditistrateegia auditite teostamiseks. Auditistrateegias kirjeldatakse auditeerimismetoodikat, toiminguauditite valimivõtumeetodit ja auditite kavandamist jooksvaks aruandeaastaks ning kaheks järgmiseks aruandeaastaks. Auditistrateegiat ajakohastatakse igal aastal alates 2016. aastast kuni 2022. aastani (kaasa arvatud). Auditeerimisasutus esitab auditistrateegia komisjonile,
  kui viimane seda taotleb
  .

4.   Auditeerimisasutus koostab kuue kuu jooksul rakenduskava vastuvõtmisest auditistrateegia auditite teostamiseks. Auditistrateegias kirjeldatakse auditeerimismetoodikat, toiminguauditite valimivõtumeetodit ja auditite kavandamist jooksvaks aruandeaastaks ning kaheks järgmiseks aruandeaastaks. Auditistrateegiat ajakohastatakse igal aastal alates 2016. aastast kuni 2022. aastani (kaasa arvatud). Auditeerimisasutus esitab auditistrateegia komisjonile
  . Komisjonil on õigus nõuda auditeerimisasutuselt auditistrateegia muutmist
  ,
  mis on komisjoni arvates vajalik selleks, et tagada auditite nõuetekohane ja rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandarditele vastav läbiviimine
  .
  Sel viisil tagab komisjon, et tulemusauditit on piisavalt arvesse võetud.

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 5 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (r) | audiitori järeldusotsuse vastavalt finantsmääruse artikli
  56
  lõikele 5; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(r)

audiitori järeldusotsuse vastavalt finantsmääruse artikli
  56
  lõikele 5;

| (a) | audiitori järeldusotsuse vastavalt finantsmääruse artikli
  59
  lõikele 5; |
| --- | --- |

(a)

audiitori järeldusotsuse vastavalt finantsmääruse artikli
  59
  lõikele 5;

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 33 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Komisjon
  võib liikmesriigilt nõuda
  meetmete võtmist, mis on vajalikud juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusa toimimise või kulutuste nõuetekohasuse tagamiseks kooskõlas käesoleva määrusega. | 3.   Komisjon
  nõuab liikmesriikidelt
  meetmete võtmist, mis on vajalikud juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusa toimimise või kulutuste nõuetekohasuse tagamiseks kooskõlas käesoleva määrusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Komisjon
  võib liikmesriigilt nõuda
  meetmete võtmist, mis on vajalikud juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusa toimimise või kulutuste nõuetekohasuse tagamiseks kooskõlas käesoleva määrusega.

3.   Komisjon
  nõuab liikmesriikidelt
  meetmete võtmist, mis on vajalikud juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusa toimimise või kulutuste nõuetekohasuse tagamiseks kooskõlas käesoleva määrusega.

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 35 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liidu eelarvelised kulukohustused iga rakenduskava suhtes määratakse iga-aastaste osamaksetega ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 Komisjoni otsus, millega rakenduskava vastu võetakse, kujutab endast rahastamisotsust finantsmääruse artikli 
  81
  lõike 2 tähenduses, ning kui see on asjaomasele liikmesriigile teatavaks tehtud, siis ka juriidilist kulukohustust finantsmääruse tähenduses. | Liidu eelarvelised kulukohustused iga rakenduskava suhtes määratakse iga-aastaste osamaksetega ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 Komisjoni otsus, millega rakenduskava vastu võetakse, kujutab endast rahastamisotsust finantsmääruse artikli 
  84
  lõike 2 tähenduses, ning kui see on asjaomasele liikmesriigile teatavaks tehtud, siis ka juriidilist kulukohustust finantsmääruse tähenduses. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liidu eelarvelised kulukohustused iga rakenduskava suhtes määratakse iga-aastaste osamaksetega ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 Komisjoni otsus, millega rakenduskava vastu võetakse, kujutab endast rahastamisotsust finantsmääruse artikli 
  81
  lõike 2 tähenduses, ning kui see on asjaomasele liikmesriigile teatavaks tehtud, siis ka juriidilist kulukohustust finantsmääruse tähenduses.

Liidu eelarvelised kulukohustused iga rakenduskava suhtes määratakse iga-aastaste osamaksetega ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 Komisjoni otsus, millega rakenduskava vastu võetakse, kujutab endast rahastamisotsust finantsmääruse artikli 
  84
  lõike 2 tähenduses, ning kui see on asjaomasele liikmesriigile teatavaks tehtud, siis ka juriidilist kulukohustust finantsmääruse tähenduses.

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 45 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Alates aastast 2015 kuni aastani 2022 (k.a) esitavad määratud asutused majandusaasta lõpule järgnenud aasta 15. veebruariks komisjonile järgmised dokumendid ja teabe kooskõlas finantsmääruse artikliga
  56
  : | 1.   Alates aastast 2015 kuni aastani 2022 (k.a) esitavad määratud asutused majandusaasta lõpule järgnenud aasta 15. veebruariks komisjonile järgmised dokumendid ja teabe kooskõlas finantsmääruse artikliga
  59
  : |
| (dd) | vastavalt artiklile 32 akrediteeritud asjaomaste asutuste tõendatud raamatupidamise aastaaruanded, nagu on osutatud finantsmääruse artikli
  56
  lõikes 5; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Alates aastast 2015 kuni aastani 2022 (k.a) esitavad määratud asutused majandusaasta lõpule järgnenud aasta 15. veebruariks komisjonile järgmised dokumendid ja teabe kooskõlas finantsmääruse artikliga
  56
  :

1.   Alates aastast 2015 kuni aastani 2022 (k.a) esitavad määratud asutused majandusaasta lõpule järgnenud aasta 15. veebruariks komisjonile järgmised dokumendid ja teabe kooskõlas finantsmääruse artikliga
  59
  :

(dd)

vastavalt artiklile 32 akrediteeritud asjaomaste asutuste tõendatud raamatupidamise aastaaruanded, nagu on osutatud finantsmääruse artikli
  56
  lõikes 5;

| (a) | vastavalt artiklile 32 akrediteeritud asjaomaste asutuste tõendatud raamatupidamise aastaaruanded, nagu on osutatud finantsmääruse artikli
  59
  lõikes 5; |
| --- | --- |

(a)

vastavalt artiklile 32 akrediteeritud asjaomaste asutuste tõendatud raamatupidamise aastaaruanded, nagu on osutatud finantsmääruse artikli
  59
  lõikes 5;

| (ee) | juhtkonna kinnitav avaldus, nagu on osutatud finantsmääruse artikli 
  56
  lõikes 5; |
| --- | --- |

(ee)

juhtkonna kinnitav avaldus, nagu on osutatud finantsmääruse artikli 
  56
  lõikes 5;

| (b) | juhtkonna kinnitav avaldus, nagu on osutatud finantsmääruse artikli 
  59
  lõikes 5; |
| --- | --- |

(b)

juhtkonna kinnitav avaldus, nagu on osutatud finantsmääruse artikli 
  59
  lõikes 5;

| (ff) | iga-aastane kokkuvõte lõplikest audititest ja tehtud kontrollimistest, sealhulgas tuvastatud vigade ja nõrkuste olemuse ja ulatuse analüüs ning võetud või kavandatud parandusmeetmed; |
| --- | --- |

(ff)

iga-aastane kokkuvõte lõplikest audititest ja tehtud kontrollimistest, sealhulgas tuvastatud vigade ja nõrkuste olemuse ja ulatuse analüüs ning võetud või kavandatud parandusmeetmed;

| (c) | iga-aastane kokkuvõte lõplikest audititest ja tehtud kontrollimistest, sealhulgas tuvastatud vigade ja nõrkuste olemuse ja ulatuse analüüs ning võetud või kavandatud parandusmeetmed; |
| --- | --- |

(c)

iga-aastane kokkuvõte lõplikest audititest ja tehtud kontrollimistest, sealhulgas tuvastatud vigade ja nõrkuste olemuse ja ulatuse analüüs ning võetud või kavandatud parandusmeetmed;

| (gg) | määratud sõltumatu auditeerimisorgani koostatud audiitori järeldusotsus, nagu on osutatud finantsmääruse artikli
  56
  lõikes 5, ning kontrolliaruanne, milles kirjeldatakse järeldusotsuses käsitletud aruandeaasta suhtes tehtud auditite tähelepanekuid. |
| --- | --- |

(gg)

määratud sõltumatu auditeerimisorgani koostatud audiitori järeldusotsus, nagu on osutatud finantsmääruse artikli
  56
  lõikes 5, ning kontrolliaruanne, milles kirjeldatakse järeldusotsuses käsitletud aruandeaasta suhtes tehtud auditite tähelepanekuid.

| (d) | määratud sõltumatu auditeerimisorgani koostatud audiitori järeldusotsus, nagu on osutatud finantsmääruse artikli
  59
  lõikes 5, ning kontrolliaruanne, milles kirjeldatakse järeldusotsuses käsitletud aruandeaasta suhtes tehtud auditite tähelepanekuid. |
| --- | --- |

(d)

määratud sõltumatu auditeerimisorgani koostatud audiitori järeldusotsus, nagu on osutatud finantsmääruse artikli
  59
  lõikes 5, ning kontrolliaruanne, milles kirjeldatakse järeldusotsuses käsitletud aruandeaasta suhtes tehtud auditite tähelepanekuid.

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Korraldusasutus tagab, et toiminguid puudutavad tõendavad dokumendid tehakse komisjonile ja Euroopa Kontrollikojale taotluse korral kättesaadavaks
  kolme
  aasta vältel.
  Kolmeaastane
  periood algab
  selle aasta 31. detsembril, mil komisjon teeb raamatupidamisarvestuse heakskiitmise otsuse vastavalt artiklile 47, või hiljemalt
  lõppmaksete tasumise kuupäevast. | 1.   Korraldusasutus tagab, et toiminguid puudutavad tõendavad dokumendid tehakse komisjonile ja Euroopa Kontrollikojale taotluse korral kättesaadavaks
  viie
  aasta vältel.
  Viieaastane
  periood algab lõppmaksete tasumise kuupäevast. |
| Kolmeaastane
  periood katkestatakse kas haldus- ja kohtumenetluste korral või komisjoni nõuetekohaselt põhjendatud taotluse alusel. | Viieaastane
  periood katkestatakse kas haldus- ja kohtumenetluste korral või komisjoni nõuetekohaselt põhjendatud taotluse alusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Korraldusasutus tagab, et toiminguid puudutavad tõendavad dokumendid tehakse komisjonile ja Euroopa Kontrollikojale taotluse korral kättesaadavaks
  kolme
  aasta vältel.
  Kolmeaastane
  periood algab
  selle aasta 31. detsembril, mil komisjon teeb raamatupidamisarvestuse heakskiitmise otsuse vastavalt artiklile 47, või hiljemalt
  lõppmaksete tasumise kuupäevast.

1.   Korraldusasutus tagab, et toiminguid puudutavad tõendavad dokumendid tehakse komisjonile ja Euroopa Kontrollikojale taotluse korral kättesaadavaks
  viie
  aasta vältel.
  Viieaastane
  periood algab lõppmaksete tasumise kuupäevast.

Kolmeaastane
  periood katkestatakse kas haldus- ja kohtumenetluste korral või komisjoni nõuetekohaselt põhjendatud taotluse alusel.

Viieaastane
  periood katkestatakse kas haldus- ja kohtumenetluste korral või komisjoni nõuetekohaselt põhjendatud taotluse alusel.

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 60 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 60 a |
| | Üleminekusätted |
| | Komisjon ja liikmesriigid tagavad üleminekusätete abil, et toetuskõlblik tegevus võib alata 1. jaanuaril 2014, isegi kui rakenduskavasid ei ole veel esitatud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 60 a

Üleminekusätted

Komisjon ja liikmesriigid tagavad üleminekusätete abil, et toetuskõlblik tegevus võib alata 1. jaanuaril 2014, isegi kui rakenduskavasid ei ole veel esitatud.

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 61

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolev määrus jõustub
  kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist
  Euroopa Liidu Teatajas. | Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas
  avaldamisele järgneval päeval
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesolev määrus jõustub
  kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist
  Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas
  avaldamisele järgneval päeval
  .

---

(1)  Seejärel saadeti asi vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A7-0183/2013).

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/246 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/246

---

P7_TA(2013)0258

Sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamine ***I

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist määruse (EL) nr [.../...] [(millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest)] tõhusa kohaldamise eesmärgil ning liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks EURODAC-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (uuesti sõnastatud) (COM(2012)0254 – C7-0148/2012 – 2008/0242(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)

(2016/C 065/43)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0254), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0254),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 78 lõike 2 punkti e, artikli 87 lõike 2 punkti a ning artikli 88 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0148/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 78 lõike 2 punkti e, artikli 87 lõike 2 punkti a ning artikli 88 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0148/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1),

| — | võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 20. septembri 2012. aasta kirja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 20. septembri 2012. aasta kirja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 27. märtsi 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 27. märtsi 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0432/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0432/2012),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

P7_TC1-COD(2008)0242

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteem määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusaks kohaldamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 603/2013) lõplikule kujule).

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/247 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/247

---

P7_TA(2013)0259

Sisepiiridel piirikontrolli ajutine taaskehtestamine ***I

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 562/2006, et sätestada ühiseeskirjad sisepiiridel piirikontrolli ajutise taaskehtestamise kohta erandjuhtudel (COM(2011)0560 – C7-0248/2011 – 2011/0242(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 065/44)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0560), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0560),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artikli 77 lõikeid 1 ja 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0248/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artikli 77 lõikeid 1 ja 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0248/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Prantsusmaa Rahvusassamblee, Madalmaade senati ja esindajatekoja, Portugali parlamendi, Rumeenia senati, Slovakkia parlamendi ning Rootsi parlamendi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli (nr 2) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsusmaa Rahvusassamblee, Madalmaade senati ja esindajatekoja, Portugali parlamendi, Rumeenia senati, Slovakkia parlamendi ning Rootsi parlamendi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli (nr 2) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. mai 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. mai 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0200/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0200/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

P7_TC1-COD(2011)0242

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 562/2006, et sätestada ühiseeskirjad sisepiiridel piirikontrolli ajutise taaskehtestamise kohta erandjuhtudel

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1051/2013) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tunnevad heameelt järgmiste määruste vastuvõtmise üle: määrus, millega muudetakse Schengeni piirieeskirju, et sätestada ühiseeskirjad sisepiiridel piirikontrolli ajutise taaskehtestamise kohta erandjuhtudel, ja määrus, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimiseks. Nad leiavad, et need uued mehhanismid on sobivaks vastuseks Euroopa Ülemkogu poolt 24. juuni 2011. aasta järeldustes esitatud üleskutsele edendada koostööd ja vastastikust usaldust Schengeni ruumi kuuluvate liikmesriikide vahel ning luua tõhus ja usaldusväärne seire- ja hindamissüsteem, et tagada ühiseeskirjade jõustamine ning ELi õigustikul põhinevate kriteeriumide tugevdamine, kohandamine ja laiendamine; samas tuletas Euroopa Ülemkogu meelde, et Euroopa välispiire tuleb tõhusalt ja sidusalt hallata, tuginedes ühisele vastutusele, solidaarsusele ja tihedamale praktilisele koostööle.

Parlament, nõukogu ja komisjon märgivad, et Schengeni piirieeskirjade muutmine tõhustab liidu tasandil koordineerimist ja koostööd, sätestades ühelt poolt kriteeriumid igasuguseks piirikontrollide taaskehtestamiseks liikmesriikide poolt ning teiselt poolt ELi mehhanismi sellistele tõeliselt kriitilistele olukordadele reageerimiseks, kus sisepiirikontrollita ala üldine toimimine on ohustatud.

Nad rõhutavad, et uus hindamissüsteem on ELi mehhanism, mis katab kõiki Schengeni acquis’ aspekte ning milles osalevad liikmesriikide, komisjoni ja asjaomaste ELi ametite eksperdid.

Nad on kokku leppinud, et kõik selle hindamissüsteemi muutmist käsitlevad edaspidised komisjoni ettepanekud esitatakse konsulteerimiseks Euroopa Parlamendile, et võtta enne lõpliku teksti vastuvõtmist võimalikult suurel määral arvesse tema arvamust.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/249 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/249

---

P7_TA(2013)0260

Hindamismehhanismi kehtestamine Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimiseks *

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimiseks (10273/2013 – C7-0160/2013 – 2010/0312(NLE))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2016/C 065/45)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (10273/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (10273/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 70,

| — | võttes arvesse nõukogu taotlust arvamuse esitamise kohta (C7-0160/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu taotlust arvamuse esitamise kohta (C7-0160/2013),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. mai 2013. aasta kirjas võetud kohustust võtta õigusakt vastu sellisel kujul, nagu see parlamendile edastati, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. mai 2013. aasta kirjas võetud kohustust võtta õigusakt vastu sellisel kujul, nagu see parlamendile edastati,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0215/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0215/2013),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu eelnõu heaks;

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tunnevad heameelt järgmiste määruste vastuvõtmise üle: määrus, millega muudetakse Schengeni piirieeskirju, et sätestada ühiseeskirjad sisepiiridel piirikontrolli ajutise taaskehtestamise kohta erandjuhtudel, ja määrus, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimiseks. Nad leiavad, et need uued mehhanismid on sobivaks vastuseks Euroopa Ülemkogu poolt 24. juuni 2011. aasta järeldustes esitatud üleskutsele edendada koostööd ja vastastikust usaldust Schengeni ruumi kuuluvate liikmesriikide vahel ning luua tõhus ja usaldusväärne seire- ja hindamissüsteem, et tagada ühiseeskirjade jõustamine ning ELi õigustikul põhinevate kriteeriumide tugevdamine, kohandamine ja laiendamine; samas tuletas Euroopa Ülemkogu meelde, et Euroopa välispiire tuleb tõhusalt ja sidusalt hallata, tuginedes ühisele vastutusele, solidaarsusele ja tihedamale praktilisele koostööle.

Parlament, nõukogu ja komisjon märgivad, et Schengeni piirieeskirjade muutmine tõhustab liidu tasandil koordineerimist ja koostööd, sätestades ühelt poolt kriteeriumid igasuguseks piirikontrollide taaskehtestamiseks liikmesriikide poolt ning teiselt poolt ELi mehhanismi sellistele tõeliselt kriitilistele olukordadele reageerimiseks, kus sisepiirikontrollita ala üldine toimimine on ohustatud.

Nad rõhutavad, et uus hindamissüsteem on ELi mehhanism, mis katab kõiki Schengeni acquis’ aspekte ning milles osalevad liikmesriikide, komisjoni ja asjaomaste ELi ametite eksperdid.

Nad on kokku leppinud, et kõik selle hindamissüsteemi muutmist käsitlevad edaspidised komisjoni ettepanekud esitatakse konsulteerimiseks Euroopa Parlamendile, et võtta enne lõpliku teksti vastuvõtmist võimalikult suurel määral arvesse tema arvamust.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/250 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/250

---

P7_TA(2013)0261

Teatavat liiki ettevõtjate finantsaruanded ja nendega seotud aruanded ***I

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta (COM(2011)0684 – C7-0393/2011 – 2011/0308(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 065/46)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0684), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0684),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 50 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0393/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 50 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0393/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 29. märtsi 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 29. märtsi 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 19. juuli 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 19. juuli 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 17. aprilli 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 17. aprilli 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni ja majandus- ja rahanduskomisjoni arvamusi (A7-0278/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni ja majandus- ja rahanduskomisjoni arvamusi (A7-0278/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 84.

(2)  ELT C 277, 13.9.2012, lk 171.

---

P7_TC1-COD(2011)0308

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2013/34/EL) lõplikule kujule).

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/251 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/251

---

P7_TA(2013)0262

Läbipaistvuse nõuded teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele ***I

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele) ja komisjoni direktiivi 2007/14/EÜ (COM(2011)0683 – C7-0380/2011 – 2011/0307(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 065/47)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0683), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0683),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artikleid 50 ja 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0380/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artikleid 50 ja 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0380/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 10. veebruari 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 10. veebruari 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. veebruari 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. veebruari 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. mai 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. mai 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, arengukomisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A7-0292/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, arengukomisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A7-0292/2012),

| 1. | võtab esimesel lugemisel vastu allpool toodud seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab esimesel lugemisel vastu allpool toodud seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 93, 30.3.2012, lk 2.

(2)  ELT C 143, 22.5.2012, lk 78.

---

P7_TC1-COD(2011)0307

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/109/EÜ läbipaistvusnõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti kohta ja komisjoni direktiivi 2007/14/EÜ, milles sätestatakse direktiivi 2004/109/EÜ teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2013/50/EL) lõplikule kujule).

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/252 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/252

---

P7_TA(2013)0263

Määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamine 2013. kalendriaastaks ***I

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamist 2013. kalendriaastaks (COM(2013)0159 – C7-0079/2013 – 2013/0087(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 065/48)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0159), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0159),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0079/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0079/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. mai 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. mai 2013. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A7-0186/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A7-0186/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P7_TC1-COD(2013)0087

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, milles käsitletakse määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamist 2013. kalendriaastaks

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

tegutsedes seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) (3) artikli 11 lõikega 1 on ette nähtud, et 2014. eelarveaastal peavad ühise põllumajanduspoliitika otsetoetused ja turuga seotud kulude rahastamine vastama aastastele ülemmääradele, mis on sätestatud nõukogu poolt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 312 lõike 2 kohaselt vastu võetud määruses. Ühtlasi on määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 11 lõikes 1 sätestatud, et otsetoetuste kohandamine (finantsdistsipliin) tuleb kindlaks määrata, kui otsetoetuste rahastamist ja turuga seotud kulusid käsitlevatest prognoosidest, mida on suurendatud kõnealuse määruse artiklite 10b ja 136 kohaldamisest tulenevate summade võrra, kuid enne kõnealuse määruse artikli 10a kohaldamist ja võttes arvesse 300 000 000 euro suurust varu, nähtub, et aastane ülemmäär ületatakse. Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 11 lõike 2 kohaselt määravad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni ettepanekul, mis esitatakse hiljemalt selle kalendriaasta 31. märtsiks, mille suhtes kohandust kohaldatakse, nimetatud kohanduse kindlaks hiljemalt sama kalendriaasta 30. juuniks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) (3) artikli 11 lõikega 1 on ette nähtud, et 2014. eelarveaastal peavad ühise põllumajanduspoliitika otsetoetused ja turuga seotud kulude rahastamine vastama aastastele ülemmääradele, mis on sätestatud nõukogu poolt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 312 lõike 2 kohaselt vastu võetud määruses. Ühtlasi on määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 11 lõikes 1 sätestatud, et otsetoetuste kohandamine (finantsdistsipliin) tuleb kindlaks määrata, kui otsetoetuste rahastamist ja turuga seotud kulusid käsitlevatest prognoosidest, mida on suurendatud kõnealuse määruse artiklite 10b ja 136 kohaldamisest tulenevate summade võrra, kuid enne kõnealuse määruse artikli 10a kohaldamist ja võttes arvesse 300 000 000 euro suurust varu, nähtub, et aastane ülemmäär ületatakse. Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 11 lõike 2 kohaselt määravad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni ettepanekul, mis esitatakse hiljemalt selle kalendriaasta 31. märtsiks, mille suhtes kohandust kohaldatakse, nimetatud kohanduse kindlaks hiljemalt sama kalendriaasta 30. juuniks.

| (2) | Kuni pole vastu võetud määrust, millega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 312 lõike 2 alusel määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik, jääb kindlaks määramata 2014. aastal kohaldatava ülemmäära tase. Niikaua kui ei ole selge, milline on kohaldatava ülemmäära tase, ei ole võimalik kindlaks määrata, kas on vaja kohandada otsetoetusi 2013. aastaks, ja kui on vaja, siis kui suur peaks olema kohandamise määr. Eelarvepädev institutsioon peaks 2014. aasta eelarve vastuvõtmise raames läbi vaatama vajaliku finantsdistsipliini määra, arvestades muu hulgas 2014. aasta eelarveprojekti kirjalikku muutmisettepanekut, milles komisjon annab oma ajakohastatud prognoosi turuga seotud kulude ja otsetoetuste osas. [ME 1] |
| --- | --- |

(2)

Kuni pole vastu võetud määrust, millega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 312 lõike 2 alusel määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik, jääb kindlaks määramata 2014. aastal kohaldatava ülemmäära tase. Niikaua kui ei ole selge, milline on kohaldatava ülemmäära tase, ei ole võimalik kindlaks määrata, kas on vaja kohandada otsetoetusi 2013. aastaks, ja kui on vaja, siis kui suur peaks olema kohandamise määr. Eelarvepädev institutsioon peaks 2014. aasta eelarve vastuvõtmise raames läbi vaatama vajaliku finantsdistsipliini määra, arvestades muu hulgas 2014. aasta eelarveprojekti kirjalikku muutmisettepanekut, milles komisjon annab oma ajakohastatud prognoosi turuga seotud kulude ja otsetoetuste osas. [ME 1]

| (3) | Reeglina makstakse ühe kalendriaasta (N) jaoks otsetoetuste saamise taotluse esitanud põllumajandustootjatele toetust eelarveaasta (N+1) piiresse jääva kindlaksmääratud makseperioodi jooksul. Liikmesriikidel on siiski võimalus maksta põllumajandustootjatele toetust ilma ajaliste piiranguteta ka pärast kõnealuse makseperioodi lõppu. Nimetatud maksed võidakse teha hilisemal eelarveaastal. Kui asjaomasele kalendriaastale kohaldatakse finantsdistsipliini, ei tohiks kohandamise määra kohaldada maksete suhtes, mille jaoks esitati abitaotlused kalendriaastatel, mis ei ühti finantsdistsipliini kohaldamise aastatega. Seepärast on põllumajandustootjate võrdse kohtlemise tagamiseks asjakohane sätestada, et kohandamise määra tuleks kohaldada maksete suhtes, mille kohta on abitaotlused esitatud finantsdistsipliini kohaldamise kalendriaastal, olenemata sellest, millal makse põllumajandustootjatele tehti. |
| --- | --- |

(3)

Reeglina makstakse ühe kalendriaasta (N) jaoks otsetoetuste saamise taotluse esitanud põllumajandustootjatele toetust eelarveaasta (N+1) piiresse jääva kindlaksmääratud makseperioodi jooksul. Liikmesriikidel on siiski võimalus maksta põllumajandustootjatele toetust ilma ajaliste piiranguteta ka pärast kõnealuse makseperioodi lõppu. Nimetatud maksed võidakse teha hilisemal eelarveaastal. Kui asjaomasele kalendriaastale kohaldatakse finantsdistsipliini, ei tohiks kohandamise määra kohaldada maksete suhtes, mille jaoks esitati abitaotlused kalendriaastatel, mis ei ühti finantsdistsipliini kohaldamise aastatega. Seepärast on põllumajandustootjate võrdse kohtlemise tagamiseks asjakohane sätestada, et kohandamise määra tuleks kohaldada maksete suhtes, mille kohta on abitaotlused esitatud finantsdistsipliini kohaldamise kalendriaastal, olenemata sellest, millal makse põllumajandustootjatele tehti.

| (4) | Finantsdistsipliini mehhanism ja ümbersuunamine võeti kasutusele 2003. aasta ÜPP reformi raames. Mõlema vahendiga vähendati lineaarselt põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste summat. Arvestades mõju, mida avaldab otsetoetuste ebavõrdne jaotamine väikeste ja suurte toetusesaajate vahel, on maksete tasakaalustatumaks jaotamiseks kohaldatud ümbersuunamist üle 5 000 euro suuruste summade suhtes. 2013. kalendriaastal nähakse määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 10a osutatud otsetoetuste kohandamisega ette sama erand kui ümbersuunamisega. Finantsdistsipliini tuleks kohaldada sarnasel viisil, et aidata kaasa maksete tasakaalustatumale jaotamisele; seepärast on asjakohane ette näha kohandamise määra kohaldamine üksnes üle 5 000 euro suuruste summade puhul. |
| --- | --- |

(4)

Finantsdistsipliini mehhanism ja ümbersuunamine võeti kasutusele 2003. aasta ÜPP reformi raames. Mõlema vahendiga vähendati lineaarselt põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste summat. Arvestades mõju, mida avaldab otsetoetuste ebavõrdne jaotamine väikeste ja suurte toetusesaajate vahel, on maksete tasakaalustatumaks jaotamiseks kohaldatud ümbersuunamist üle 5 000 euro suuruste summade suhtes. 2013. kalendriaastal nähakse määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 10a osutatud otsetoetuste kohandamisega ette sama erand kui ümbersuunamisega. Finantsdistsipliini tuleks kohaldada sarnasel viisil, et aidata kaasa maksete tasakaalustatumale jaotamisele; seepärast on asjakohane ette näha kohandamise määra kohaldamine üksnes üle 5 000 euro suuruste summade puhul.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 11 lõikega 3 nähakse ette, et seoses kõnealuse määruse artiklis 121 sätestatud juurdekasvukava kohaldamisega kõigile kõnealuse määruse artikli 2 punkti g kohastes uutes liikmesriikides makstavatele otsetoetustele ei tuleks finantsdistsipliini kohaldada uutele liikmesriikidele kuni selle kalendriaasta alguseni, mil uute liikmesriikide suhtes kohaldatav otsetoetuste tase on vähemalt võrdne teistes liikmesriikides kehtivaga. Kuna 2013. kalendriaastal kohaldatakse Bulgaarias ja Rumeenias otsetoetuste suhtes jätkuvalt juurdekasvukava, ei tohiks käesoleva määrusega kindlaksmääratavat kohandamise määra kohaldada kõnealuste riikide põllumajandustootjatele tehtavate maksete suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 11 lõikega 3 nähakse ette, et seoses kõnealuse määruse artiklis 121 sätestatud juurdekasvukava kohaldamisega kõigile kõnealuse määruse artikli 2 punkti g kohastes uutes liikmesriikides makstavatele otsetoetustele ei tuleks finantsdistsipliini kohaldada uutele liikmesriikidele kuni selle kalendriaasta alguseni, mil uute liikmesriikide suhtes kohaldatav otsetoetuste tase on vähemalt võrdne teistes liikmesriikides kehtivaga. Kuna 2013. kalendriaastal kohaldatakse Bulgaarias ja Rumeenias otsetoetuste suhtes jätkuvalt juurdekasvukava, ei tohiks käesoleva määrusega kindlaksmääratavat kohandamise määra kohaldada kõnealuste riikide põllumajandustootjatele tehtavate maksete suhtes.

| (6) | Määrust (EÜ) nr 73/2009 on kohandatud Horvaatia ühinemisaktiga. Kõnealusest kohandusest tulenevad muudatused jõustuvad üksnes Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu jõustumise korral lepingu jõustumise kuupäeval. Kuna Horvaatia suhtes kohaldatakse 2013. kalendriaastal määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 121 sätestatud juurdekasvukava, ei tuleks käesolevat määrust kohaldada Horvaatia põllumajandustootjate suhtes, tingimusel et Horvaatia ühineb Euroopa Liiduga ja sel juhul alates ühinemiskuupäevast, |
| --- | --- |

(6)

Määrust (EÜ) nr 73/2009 on kohandatud Horvaatia ühinemisaktiga. Kõnealusest kohandusest tulenevad muudatused jõustuvad üksnes Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu jõustumise korral lepingu jõustumise kuupäeval. Kuna Horvaatia suhtes kohaldatakse 2013. kalendriaastal määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 121 sätestatud juurdekasvukava, ei tuleks käesolevat määrust kohaldada Horvaatia põllumajandustootjate suhtes, tingimusel et Horvaatia ühineb Euroopa Liiduga ja sel juhul alates ühinemiskuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 2 punkti d kohaste põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste üle 5 000 euro suuruseid summasid, mille kohta on esitatud 2013. kalendriaastat hõlmav abitaotlus, vähendatakse
  0,748005
   % võrra. [ME 2]

1a.
     
  Juhul, kui perioodi 2014–2020 hõlmava mitmeaastase finantsraamistiku osas kokkulepet ei saavutata, siis eelarveaasta 2014 suhtes finantsdistsipliini ei kohaldata, kuna kogusumma arvutatakse 2013. aasta eelarve arvnäitajate alusel, millele lisandub 2 %-line inflatsioon. [ME 3]

2.   Lõikes 1 sätestatud vähendamist ei kohaldata Bulgaarias, Rumeenias ega Horvaatias.

2a.
     
  Lõikes 1 sätestatud vähendamist ei kohaldata Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimate piirkondade ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2013. aasta määruse (EL) nr 229/2013 (millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks)

   (4)

  artikli 1 lõikes 2 määratletud Egeuse mere väikesaarte puhul. [ME 12]

Artikkel 1a

1.
     
  Artiklite 1 ja 2 sätted võetakse vastu, ilma et see piiraks määruse (EL) nr [XX/XX, millega kehtestatakse mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020] järgnevat vastuvõtmist ja institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta.

2.
     
  Juhul kui eelnimetatud määruse vastuvõtmise tulemusena ja lõikes 1 nimetatud institutsioonidevahelise kokkuleppe tõttu tuleb korrigeerida artikli 1 lõikes 1 kindlaks määratud kohandamise määra, esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku uue kohandamise määra kehtestamiseks.

3.
     
  Eelarvepädev institutsioon vaatab 2014. aasta eelarve vastuvõtmise raames läbi vajaliku finantsdistsipliini määra, arvestades muu hulgas 2014. aasta eelarveprojekti kirjalikku muutmisettepanekut, milles komisjon annab oma ajakohastatud prognoosi turuga seotud kulude ja otsetoetuste osas. [ME 4]

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 1 lõiget 2 kohaldatakse Horvaatia suhtes Horvaatia ühinemislepingu jõustumise korral kõnealuse lepingu jõustumise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  22. mai 2013. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

(2)  Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seisukoht.

2

(3)  ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.

3

(4)  

  ELT L 78, 20.3.2013, lk 41.

4

ELT L 78, 20.3.2013, lk 41.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/255 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/255

---

P7_TA(2013)0264

Schengeni piirieeskirjade ja Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni muutmine ***I

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), ja Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni (COM(2011)0118 – C7-0070/2011 – 2011/0051(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 065/49)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0118), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0118),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artikli 77 lõikeid 1 ja 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0070/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artikli 77 lõikeid 1 ja 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0070/2011),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja 19. detsembri 2012. aasta kirjas antud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja 19. detsembri 2012. aasta kirjas antud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0206/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0206/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil oma ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

P7_TC1-COD(2011)0051

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni, nõukogu määrusi (EÜ) nr 1683/95 ja (EÜ) nr 539/2001 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 767/2008 ja (EÜ) nr 810/2009

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 610/2013) lõplikule kujule).

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/256 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/256

---

P7_TA(2013)0265

Euroopa Ülemkogu otsuse eelnõu Euroopa Parlamendi koosseisu kindlaksmääramise kohta ***

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb Euroopa Ülemkogu otsuse eelnõu Euroopa Parlamendi koosseisu kindlaksmääramise kohta (00110/2013 – C7-0166/2013 – 2013/0900(NLE))

(Nõusolek)

(2016/C 065/50)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu otsuse eelnõu Euroopa Parlamendi koosseisu kindlaksmääramise kohta (00110/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu otsuse eelnõu Euroopa Parlamendi koosseisu kindlaksmääramise kohta (00110/2013),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille Euroopa Ülemkogu esitas vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 14 lõike 2 teisele lõigule (C7-0166/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille Euroopa Ülemkogu esitas vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 14 lõike 2 teisele lõigule (C7-0166/2013),

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi koosseisu kohta 2014. aasta valimisi silmas pidades ning sellele lisatud ettepanekut võtta vastu Euroopa Ülemkogu otsus (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi koosseisu kohta 2014. aasta valimisi silmas pidades ning sellele lisatud ettepanekut võtta vastu Euroopa Ülemkogu otsus (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 74f ja artikli 81 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 74f ja artikli 81 lõiget 1,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni soovitust (A7-0213/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni soovitust (A7-0213/2013),

| 1. | annab nõusoleku Euroopa Ülemkogu otsuse eelnõule; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku Euroopa Ülemkogu otsuse eelnõule;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht Euroopa Ülemkogule ning Horvaatia Vabariigi valitsusele ja parlamendile ning teavitamise eesmärgil komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht Euroopa Ülemkogule ning Horvaatia Vabariigi valitsusele ja parlamendile ning teavitamise eesmärgil komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0082.

---

Neljapäev, 13. juuni 2013

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/257 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/257

---

P7_TA(2013)0272

Vahepealne majanduspartnerlusleping Euroopa Ühenduse ja Kesk-Aafrika vahel ***

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega sõlmitakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahel majanduspartnerluslepingu sõlmimiseks vahepealne leping (14757/2012 – C7-0369/2012 – 2008/0139(NLE))

(Nõusolek)

(2016/C 065/51)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (14757/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (14757/2012),

| — | võttes arvesse vahepealse lepingu projekti majanduspartnerluslepingu sõlmimiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahel (13485/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vahepealse lepingu projekti majanduspartnerluslepingu sõlmimiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahel (13485/2011),

| — | võttes arvesse nõukogu poolt kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 207, artikliga 211 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktiga a esitatud taotlust nõusoleku saamiseks (C7-0369/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu poolt kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 207, artikliga 211 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktiga a esitatud taotlust nõusoleku saamiseks (C7-0369/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ning arengukomisjoni arvamust (A7-0190/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ning arengukomisjoni arvamust (A7-0190/2013),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Kameruni valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Kameruni valitsusele ja parlamendile.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/257 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/257

---

P7_TA(2013)0273

23. juuni 2000. aasta Cotonou lepingu teistkordne muutmine ***

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu sõlmida leping, millega muudetakse teist korda partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud 23. juunil 2000 Cotonous ja mida on muudetud esimest korda 25. juunil 2005 Luxembourgis (16894/2011 – C7-0469/2011 – 2011/0207(NLE))

(Nõusolek)

(2016/C 065/52)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (16894/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (16894/2011),

| — | võttes arvesse lepingut, millega muudetakse teist korda partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud 23. juunil 2000 Cotonous ja mida on muudetud esimest korda 25. juunil 2005 Luxembourgis (09565/2010) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lepingut, millega muudetakse teist korda partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud 23. juunil 2000 Cotonous ja mida on muudetud esimest korda 25. juunil 2005 Luxembourgis (09565/2010) (1),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 217 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0469/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 217 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0469/2011),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni soovitust ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A7-0110/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni soovitust ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A7-0110/2013),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | väljendab sügavat kahtlust lepingu nende osade suhtes, mis ei kajasta Euroopa Parlamendi seisukohta ega liidu väärtusi; |
| --- | --- |

2.

väljendab sügavat kahtlust lepingu nende osade suhtes, mis ei kajasta Euroopa Parlamendi seisukohta ega liidu väärtusi;

| 3. | nõuab, et kõik osapooled muudaksid vastavalt mitterahuldavaid sätteid lepingu kolmanda läbivaatamise käigus, sealhulgas lisades artikli 8 lõikesse 4 selgesõnaliselt keelu diskrimineerida seksuaalse sättumuse alusel; |
| --- | --- |

3.

nõuab, et kõik osapooled muudaksid vastavalt mitterahuldavaid sätteid lepingu kolmanda läbivaatamise käigus, sealhulgas lisades artikli 8 lõikesse 4 selgesõnaliselt keelu diskrimineerida seksuaalse sättumuse alusel;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma liikmete valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma liikmete valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 287, 4.11.2010, lk 3.

---

| 19.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/258 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/258

---

P7_TA(2013)0275

Avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamine ***I

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (COM(2011)0877 – C7-0502/2011 – 2011/0430(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 065/53)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0877), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0877),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0502/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0502/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Rootsi Riksdagi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rootsi Riksdagi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. aprilli 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. aprilli 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 19. aprilli 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 19. aprilli 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi (A7-0404/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi (A7-0404/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 191, 29.6.2012, lk 129.

---

P7_TC1-COD(2011)0430

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. juunil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2013/37/EL) lõplikule kujule).

---