# Uradni list C 80/2014

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2014.080.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 80 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5719. marec 2014 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2014.080.slv

Uradni list

Evropske unije

C 80

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5719. marec 2014

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | Evropska centralna banka |
| 2014/C 080/01 | Mnenje Evropske centralne banke z dne 22. januarja 2014 o predlogu uredbe o preložitvi datuma prehoda na SEPA (CON/2014/3) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

Evropska centralna banka

2014/C 080/01

Mnenje Evropske centralne banke z dne 22. januarja 2014 o predlogu uredbe o preložitvi datuma prehoda na SEPA (CON/2014/3)

1

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2014/C 080/02 | Menjalni tečaji eura | 5 |
| 2014/C 080/03 | Izjava Komisije | 6 |
| 2014/C 080/04 | Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah/diskontnih stopnjah za 28 držav članic, ki veljajo od 1. aprila 2014(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 (UL L 140, 30.4.2004, str. 1)) | 7 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2014/C 080/02

Menjalni tečaji eura

5

2014/C 080/03

Izjava Komisije

6

2014/C 080/04

Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah/diskontnih stopnjah za 28 držav članic, ki veljajo od 1. aprila 2014(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 (UL L 140, 30.4.2004, str. 1))

(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 (UL L 140, 30.4.2004, str. 1))

7

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2014/C 080/05 | Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 8 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2014/C 080/05

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

8

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

Evropska centralna banka

| 19.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 80/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 80/1

---

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 22. januarja 2014

o predlogu uredbe o preložitvi datuma prehoda na SEPA

(CON/2014/3)

2014/C 80/01

Uvod in pravna podlaga

Evropska centralna banka (ECB) je dne 14. januarja 2014 prejela zahtevo Sveta Evropske unije za mnenje o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 260/2012 v zvezi s prehodom na kreditne prenose in direktne bremenitve po vsej Uniji (1) (v nadaljnjem besedilu: predlagana uredba).

Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter člena 3.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, saj predlagana uredba vsebuje določbe, ki spadajo na področja iz pristojnosti ECB, zlasti v zvezi s temeljno nalogo Eurosistema po členu 127(2) Pogodbe, da podpira nemoteno delovanje plačilnih sistemov. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

Namen in vsebina predlagane uredbe

Evropska komisija je 9. januarja 2014 objavila predlagano uredbo, ki bi Uredbo (EU) št. 260/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (2) spremenila tako, da bi uvedla dodatno šestmesečno prehodno obdobje. Po predlagani uredbi bi „klavzula o prehodnem obdobju“ bankam in drugim ponudnikom plačilnih storitev omogočila, da plačila, ki niso v skladu z Uredbo (EU) št. 260/2012, obdelujejo do 1. avgusta 2014, s čimer bi se zagotovilo, da lahko udeleženci na trgu, ki do 1. februarja 2014 ne izpolnijo zahtev iz Uredbe (EU) št. 260/2012, še naprej opravljajo plačila, in preprečile nevšečnosti za potrošnike.

1.   
  Splošne pripombe

| 1.1 | Takoj po objavi predlagane uredbe je Eurosistem v izjavi (3) potrdil velika in uspešna prizadevanja deležnikov v euroobmočju v zvezi s prehodom. V izjavi je navedeno, da najnovejše informacije od nacionalnih skupnosti v enotnem območju plačil v eurih (SEPA) kažejo, da je dinamika prehoda visoka in se še pospešuje ter da bo velika večina deležnikov zaključila svoj prehod pravočasno. |
| --- | --- |

1.1

Takoj po objavi predlagane uredbe je Eurosistem v izjavi (3) potrdil velika in uspešna prizadevanja deležnikov v euroobmočju v zvezi s prehodom. V izjavi je navedeno, da najnovejše informacije od nacionalnih skupnosti v enotnem območju plačil v eurih (SEPA) kažejo, da je dinamika prehoda visoka in se še pospešuje ter da bo velika večina deležnikov zaključila svoj prehod pravočasno.

| 1.2 | Predlagana uredba je na trgih povzročila zmedo glede roka za prehod, zato je nujno potrebna jasna usmeritev. Dodatna težava je pomanjkanje pravne varnosti v primeru, da bo predlagana uredba sprejeta šele po obstoječem roku za prehod, tj. po 1. februarju 2014. To težavo bi delno odpravila predlagana retroaktivna uporaba predlagane uredbe, tj. od 31. januarja 2014. V največji možni meri bi se bilo treba izogniti situaciji, v kateri bi obstoječi rok za prehod veljal, dokler predlagana uredba ni sprejeta, v tem času pa bi na trgih obstajala negotovost glede samega sprejetja predlagane uredbe. |
| --- | --- |

1.2

Predlagana uredba je na trgih povzročila zmedo glede roka za prehod, zato je nujno potrebna jasna usmeritev. Dodatna težava je pomanjkanje pravne varnosti v primeru, da bo predlagana uredba sprejeta šele po obstoječem roku za prehod, tj. po 1. februarju 2014. To težavo bi delno odpravila predlagana retroaktivna uporaba predlagane uredbe, tj. od 31. januarja 2014. V največji možni meri bi se bilo treba izogniti situaciji, v kateri bi obstoječi rok za prehod veljal, dokler predlagana uredba ni sprejeta, v tem času pa bi na trgih obstajala negotovost glede samega sprejetja predlagane uredbe.

| 1.3 | Zelo pomembno je torej ponovno vzpostaviti pravno varnost, zmanjšati zmedo na trgih in na slednjih zagotoviti jasno usmeritev glede roka. Ti cilji se lahko najbolje dosežejo tako, da Svet in Parlament predlagano uredbo sprejmeta hitro in brez dodatnih sprememb njenih bistvenih elementov. |
| --- | --- |

1.3

Zelo pomembno je torej ponovno vzpostaviti pravno varnost, zmanjšati zmedo na trgih in na slednjih zagotoviti jasno usmeritev glede roka. Ti cilji se lahko najbolje dosežejo tako, da Svet in Parlament predlagano uredbo sprejmeta hitro in brez dodatnih sprememb njenih bistvenih elementov.

2.   
  Posamezne pripombe

Ob upoštevanju zgornjih ciljev in v obsegu, ki ga dopušča zakonodajnih postopek po hitrem postopku, ECB predlaga spremembe, katerih cilj je (a) pojasniti področje uporabe predlagane uredbe (uvedba dodatnega prehodnega obdobja, z odstopanjem) in njeno utemeljenost (prehod na SEPA verjetno ne bo v celoti zaključen do 1. februarja 2014); (b) uskladiti terminologijo predlagane uredbe s terminologijo iz Uredbe (EU) št. 260/2012 in (c) zagotoviti, da je učinek prehodnega obdobja na uvedbo kazni jasno razviden.

Kadar ECB priporoča, da se predlagana uredba spremeni, so konkretni predlogi sprememb besedila s pripadajočimi pojasnili navedeni v Prilogi.

V Frankfurtu na Majni, 22. januarja 2014

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2013) 937 final.

1

(2)  Uredba (EU) št. 260/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o uvajanju tehničnih in poslovnih zahtev za kreditne prenose in direktne bremenitve v eurih in o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009 (UL L 94, 30.3.2012, str. 22).

2

(3)  Sporočilo za javnost z 9. januarja 2014. Dostopno na spletni strani ECB na naslovu http://www.ecb.europa.eu

3

---

PRILOGA

Predlagane spremembe besedila

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Spremembe, ki jih predlaga ECB (1) |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Uvodna izjava 6 |
| „(6) | Banke in drugi ponudniki plačilnih storitev bodo morali od 1. februarja 2014 zavračati obdelavo kreditnih prenosov ali direktnih bremenitev, ki niso v skladu s SEPA, zaradi pravnih obveznosti, čeprav bi lahko tehnično gledano taka plačila obdelovali z nadaljnjo uporabo obstoječih plačilnih shem vzporedno s shemami za kreditne prenose SEPA in direktne bremenitve SEPA, kar se trenutno že dogaja. V primeru nepopolnega prehoda na kreditne prenose SEPA in direktne bremenitve SEPA se incidentov pri plačilih, ki bodo vodili do zamud pri plačilih, ne more izključiti. To bi lahko prizadelo vse uporabnike plačilnih storitev, zlasti MSP in potrošnike.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Spremembe, ki jih predlaga ECB (1)

Sprememba 1

Uvodna izjava 6

„(6)

Banke in drugi ponudniki plačilnih storitev bodo morali od 1. februarja 2014 zavračati obdelavo kreditnih prenosov ali direktnih bremenitev, ki niso v skladu s SEPA, zaradi pravnih obveznosti, čeprav bi lahko tehnično gledano taka plačila obdelovali z nadaljnjo uporabo obstoječih plačilnih shem vzporedno s shemami za kreditne prenose SEPA in direktne bremenitve SEPA, kar se trenutno že dogaja. V primeru nepopolnega prehoda na kreditne prenose SEPA in direktne bremenitve SEPA se incidentov pri plačilih, ki bodo vodili do zamud pri plačilih, ne more izključiti. To bi lahko prizadelo vse uporabnike plačilnih storitev, zlasti MSP in potrošnike.“

| „(6) | Banke in drugi ponudniki plačilnih storitev bodo morali od 1. februarja 2014 zavračati obdelavo kreditnih prenosov ali direktnih bremenitev, ki niso v skladu s SEPA, zaradi pravnih obveznosti po Uredbi (EU) št. 260/2012, čeprav bi lahko tehnično gledano taka plačila obdelovali z nadaljnjo uporabo obstoječih plačilnih shem vzporedno s shemami za kreditne prenose SEPA in direktne bremenitve SEPA, kar se trenutno že dogaja. V primeru nepopolnega prehoda na kreditne prenose SEPA in direktne bremenitve SEPA se incidentov pri plačilih, ki bodo vodili do zamud pri plačilih, ne more izključiti. To bi lahko prizadelo vse uporabnike plačilnih storitev, zlasti MSP in potrošnike.“ |
| --- | --- |

„(6)

Banke in drugi ponudniki plačilnih storitev bodo morali od 1. februarja 2014 zavračati obdelavo kreditnih prenosov ali direktnih bremenitev, ki niso v skladu s SEPA, zaradi pravnih obveznosti po Uredbi (EU) št. 260/2012, čeprav bi lahko tehnično gledano taka plačila obdelovali z nadaljnjo uporabo obstoječih plačilnih shem vzporedno s shemami za kreditne prenose SEPA in direktne bremenitve SEPA, kar se trenutno že dogaja. V primeru nepopolnega prehoda na kreditne prenose SEPA in direktne bremenitve SEPA se incidentov pri plačilih, ki bodo vodili do zamud pri plačilih, ne more izključiti. To bi lahko prizadelo vse uporabnike plačilnih storitev, zlasti MSP in potrošnike.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Pojem „pravne obveznosti“ je nedoločen, besedilo pa bi se lahko sklicevalo na Uredbo (EU) št. 260/2012.

Pojem „pravne obveznosti“ je nedoločen, besedilo pa bi se lahko sklicevalo na Uredbo (EU) št. 260/2012.

Sprememba 2

Sprememba 2

Uvodna izjava 7

| „(7) | Bistvenega pomena je, da se preprečijo nepotrebne prekinitve pri plačilih, ki bi bile posledica dejstva, da prehod na SEPA ne bo v celoti zaključen do 1. februarja 2014. (...) Zato bi bilo treba uvesti prehodno obdobje, ki omogoča nadaljevanje takega vzporednega obdelovanja plačil v različnih oblikah. (...) V prehodnem obdobju države članice ne bi smele nalagati kazni ponudnikom plačilnih storitev, ki obdelujejo neskladna plačila, in uporabnikom plačilnih storitev, ki še niso izvedli prehoda.“ |
| --- | --- |

„(7)

Bistvenega pomena je, da se preprečijo nepotrebne prekinitve pri plačilih, ki bi bile posledica dejstva, da prehod na SEPA ne bo v celoti zaključen do 1. februarja 2014. (...) Zato bi bilo treba uvesti prehodno obdobje, ki omogoča nadaljevanje takega vzporednega obdelovanja plačil v različnih oblikah. (...) V prehodnem obdobju države članice ne bi smele nalagati kazni ponudnikom plačilnih storitev, ki obdelujejo neskladna plačila, in uporabnikom plačilnih storitev, ki še niso izvedli prehoda.“

| „(7) | Bistvenega pomena je, da se preprečijo nepotrebne prekinitve pri plačilih, ki bi bile posledica dejstva
  verjetnosti, da prehod na SEPA ne bo v celoti zaključen do 1. februarja 2014. (...) Zato bi bilo treba uvesti dodatno prehodno obdobje, ki omogoča nadaljevanje takega vzporednega obdelovanja plačil v različnih oblikah. (...) Moralo bi biti jasno razvidno, da
  V
  v dodatnem prehodnem obdobju države članice ne bi smele
  jo nalagati kazni ponudnikom plačilnih storitev, ki obdelujejo neskladna plačila, in uporabnikom plačilnih storitev, ki še niso izvedli prehoda.“ |
| --- | --- |

„(7)

Bistvenega pomena je, da se preprečijo nepotrebne prekinitve pri plačilih, ki bi bile posledica dejstva
  verjetnosti, da prehod na SEPA ne bo v celoti zaključen do 1. februarja 2014. (...) Zato bi bilo treba uvesti dodatno prehodno obdobje, ki omogoča nadaljevanje takega vzporednega obdelovanja plačil v različnih oblikah. (...) Moralo bi biti jasno razvidno, da
  V
  v dodatnem prehodnem obdobju države članice ne bi smele
  jo nalagati kazni ponudnikom plačilnih storitev, ki obdelujejo neskladna plačila, in uporabnikom plačilnih storitev, ki še niso izvedli prehoda.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Besedilo iz uvodne izjave 5 „je zato zelo malo verjetno, da bodo vsi udeleženci na trgu zagotovili izpolnjevanje zahtev SEPA do 1. februarja 2014“ nasprotuje besedilu „dejstva, da prehod na SEPA ne bo v celoti zaključen do 1. februarja 2014“. Dve uvodni izjavi bi bilo treba poenostaviti. Poleg tega bi bilo treba dosledno uporabiti terminologijo „dodatno prehodno obdobje“. Končno, zaradi pravne varnosti mora biti gotovo, da se kazni zaradi uvedbe dodatnega prehodnega obdobja v tem obdobju ne uporabljajo.

Besedilo iz uvodne izjave 5 „je zato zelo malo verjetno, da bodo vsi udeleženci na trgu zagotovili izpolnjevanje zahtev SEPA do 1. februarja 2014“ nasprotuje besedilu „dejstva, da prehod na SEPA ne bo v celoti zaključen do 1. februarja 2014“. Dve uvodni izjavi bi bilo treba poenostaviti. Poleg tega bi bilo treba dosledno uporabiti terminologijo „dodatno prehodno obdobje“. Končno, zaradi pravne varnosti mora biti gotovo, da se kazni zaradi uvedbe dodatnega prehodnega obdobja v tem obdobju ne uporabljajo.

Sprememba 3

Sprememba 3

Člen 1(1)

„1.   Ne glede na člen 6(1) in (2) lahko ponudniki plačilnih storitev še naprej, in sicer do 1. avgusta 2014, obdelujejo plačilne transakcije v eurih v oblikah, ki se razlikujejo od tistih, ki se zahtevajo za kreditne prenose SEPA in direktne bremenitve SEPA.“

„1.   Ne glede na
  Z odstopanjem od člena 6(1) in (2) lahko ponudniki plačilnih storitev še naprej, in sicer do 1. avgusta 2014, obdelujejo plačilne transakcije v eurih v obstoječih oblikah, ki se razlikujejo od tistih, ki se zahtevajo za kreditne prenose SEPA in direktne bremenitve SEPA
  po tej uredbi.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Pojem „z odstopanjem“ je vzet iz obstoječega besedila Uredbe (EU) št. 260/2012 in je pravno določen. Pojma „kreditni prenosi SEPA“ in „direktne bremenitve SEPA“ nista opredeljena v Uredbi (EU) št. 260/2012. Zaradi pravne varnosti mora biti obseg odstopanja jasno razviden.

Pojem „z odstopanjem“ je vzet iz obstoječega besedila Uredbe (EU) št. 260/2012 in je pravno določen. Pojma „kreditni prenosi SEPA“ in „direktne bremenitve SEPA“ nista opredeljena v Uredbi (EU) št. 260/2012. Zaradi pravne varnosti mora biti obseg odstopanja jasno razviden.

Sprememba 4

Sprememba 4

Člen 1(1), drugi odstavek

„Države članice uporabljajo predpise o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve člena 6(1) in (2), določene v skladu s členom 11, šele od 2. avgusta 2014.“

„Države članice uporabljajo predpise o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve člena 6(1) in (2), določene v skladu s členom 11, šele od 2. avgusta 2014in samo v zvezi s plačilnimi transakcijami, ki so se začele 2. avgusta 2014 ali po tem datumu.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Za zagotovitev pravne varnosti mora biti jasno razvidno, da so kazni za transakcije, ki se obdelajo v dodatnem prehodnem obdobju, izključene.

Za zagotovitev pravne varnosti mora biti jasno razvidno, da so kazni za transakcije, ki se obdelajo v dodatnem prehodnem obdobju, izključene.

Sprememba 5

Sprememba 5

Člen 1(1), tretji odstavek

„Z odstopanjem od člena 6(1) in (2) lahko države članice ponudnikom plačilnih storitev dovolijo, da do 1. februarja 2016 uporabnikom plačilnih storitev zagotavljajo storitve pretvorbe za nacionalne plačilne transakcije in s tem uporabnikom plačilnih storitev, ki so potrošniki, omogočijo nadaljnjo uporabo številke BBAN namesto identifikacije plačilnega računa iz točke 1(a) Priloge pod pogojem, da je zagotovljena interoperabilnost s pretvorbo številke BBAN plačnika in prejemnika plačila na tehničen in varen način v ustrezno identifikacijo plačilnega računa iz točke 1(a) Priloge. (...)“

(Sprememba, ki jo predlaga ECB, se ne nanaša na slovensko jezikovno različico.)

Pojasnilo

Pojasnilo

Uskladitev s terminologijo iz Uredbe (EU) št. 260/2012.

Uskladitev s terminologijo iz Uredbe (EU) št. 260/2012.

---

(1)  Krepki tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga vstavitev novega besedila. Prečrtani tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga črtanje besedila.

1

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 19.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 80/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 80/5

---

Menjalni tečaji eura (1)

18. marca 2014

2014/C 80/02

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3902 |
| JPY | japonski jen | 141,10 |
| DKK | danska krona | 7,4639 |
| GBP | funt šterling | 0,83830 |
| SEK | švedska krona | 8,8226 |
| CHF | švicarski frank | 1,2162 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,3050 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,411 |
| HUF | madžarski forint | 311,52 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| PLN | poljski zlot | 4,2092 |
| RON | romunski leu | 4,5050 |
| TRY | turška lira | 3,0885 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5255 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5355 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,7971 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6138 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7583 |
| KRW | južnokorejski won | 1 487,97 |
| ZAR | južnoafriški rand | 14,9281 |
| CNY | kitajski juan | 8,6083 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,6580 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 718,74 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5550 |
| PHP | filipinski peso | 62,322 |
| RUB | ruski rubelj | 50,5525 |
| THB | tajski bat | 44,671 |
| BRL | brazilski real | 3,2726 |
| MXN | mehiški peso | 18,3367 |
| INR | indijska rupija | 85,0052 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3902

JPY

japonski jen

141,10

DKK

danska krona

7,4639

GBP

funt šterling

0,83830

SEK

švedska krona

8,8226

CHF

švicarski frank

1,2162

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,3050

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,411

HUF

madžarski forint

311,52

LTL

litovski litas

3,4528

PLN

poljski zlot

4,2092

RON

romunski leu

4,5050

TRY

turška lira

3,0885

AUD

avstralski dolar

1,5255

CAD

kanadski dolar

1,5355

HKD

hongkonški dolar

10,7971

NZD

novozelandski dolar

1,6138

SGD

singapurski dolar

1,7583

KRW

južnokorejski won

1 487,97

ZAR

južnoafriški rand

14,9281

CNY

kitajski juan

8,6083

HRK

hrvaška kuna

7,6580

IDR

indonezijska rupija

15 718,74

MYR

malezijski ringit

4,5550

PHP

filipinski peso

62,322

RUB

ruski rubelj

50,5525

THB

tajski bat

44,671

BRL

brazilski real

3,2726

MXN

mehiški peso

18,3367

INR

indijska rupija

85,0052

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 19.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 80/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 80/6

---

Izjava Komisije

2014/C 80/03

Komisija izjavlja, da namerava izvajati instrument za povezovanje Evrope – prometni sektor v skladu z okvirnimi zneski za posamezne prednostne naloge za financiranje iz Sporočila Komisije (COM(2013) 940) (1), brez poseganja v potrebno prožnost za izvrševanje proračuna.

Okvirni zneski se lahko spremenijo po vmesnem vrednotenju instrumenta za povezovanje Evrope, ki ga Komisija pripravi do 31. decembra 2017, kakor je navedeno v členu 27(1) Uredbe o instrumentu za povezovanje Evrope (2).

---

(1)  Sporočilo Komisije: „Vzpostavitev jedrnega prometnega omrežja: koridorji jedrnega omrežja in instrument za povezovanje Evrope“ COM(2013) 940.

(2)  Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (EU) št. 67/2010 (UL L 348, 20.12.2013).

---

| 19.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 80/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 80/7

---

Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah/diskontnih stopnjah za 28 držav članic, ki veljajo od 1. aprila 2014

(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 (UL L 140, 30.4.2004, str. 1))

2014/C 80/04

Izhodiščne obrestne mere so izračunane v skladu s Sporočilom Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (UL C 14, 19.1.2008, str. 6). Glede na uporabo referenčne obrestne mere je izhodiščni obrestni meri še vedno treba prišteti ustrezno razliko, določeno v tem obvestilu. Diskontni stopnji je tako treba prišteti razliko 100 bazičnih točk. V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 271/2008 z dne 30. januarja 2008 o spremembi izvedbene uredbe (ES) št. 794/2004 se tudi obrestna mera za vračilo državne pomoči izračuna tako, da se izhodiščni obrestni meri doda 100 bazičnih točk, razen če ni s posebno odločbo določeno drugače.

Spremenjene obrestne mere so prikazane v odebeljenem tisku.

Prejšnja razpredelnica je objavljena v UL C 53, 25.2.2014, str. 26.

| Od | Do | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.4.2014 | ... | 0,53 | 0,53 | 2,96 | 0,53 | 0,58 | 0,53 | 0,78 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 1,83 | 2,92 | 0,53 | 0,53 | 0,69 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 2,75 | 0,53 | 3,72 | 1,06 | 0,53 | 0,53 | 0,88 |
| 1.3.2014 | 31.3.2014 | 0,53 | 0,53 | 2,96 | 0,53 | 0,71 | 0,53 | 0,78 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 1,83 | 3,45 | 0,53 | 0,53 | 0,69 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 2,75 | 0,53 | 3,72 | 1,29 | 0,53 | 0,53 | 0,88 |
| 1.1.2014 | 28.2.2014 | 0,53 | 0,53 | 2,96 | 0,53 | 0,71 | 0,53 | 0,78 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 2,35 | 3,45 | 0,53 | 0,53 | 0,69 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 2,75 | 0,53 | 3,72 | 1,29 | 0,53 | 0,53 | 0,88 |

Od

Do

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.4.2014

...

0,53

0,53

2,96

0,53

0,58

0,53

0,78

0,53

0,53

0,53

0,53

0,53

1,83

2,92

0,53

0,53

0,69

0,53

0,53

0,53

0,53

2,75

0,53

3,72

1,06

0,53

0,53

0,88

1.3.2014

31.3.2014

0,53

0,53

2,96

0,53

0,71

0,53

0,78

0,53

0,53

0,53

0,53

0,53

1,83

3,45

0,53

0,53

0,69

0,53

0,53

0,53

0,53

2,75

0,53

3,72

1,29

0,53

0,53

0,88

1.1.2014

28.2.2014

0,53

0,53

2,96

0,53

0,71

0,53

0,78

0,53

0,53

0,53

0,53

0,53

2,35

3,45

0,53

0,53

0,69

0,53

0,53

0,53

0,53

2,75

0,53

3,72

1,29

0,53

0,53

0,88

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 19.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 80/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 80/8

---

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2014/C 80/05

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

„CEBULARZ LUBELSKI“

ES št.: PL-PGI-0005-01092-07.02.2013

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime

„Cebularz lubelski“

2.   Država članica ali tretja država

Poljska

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

| Skupina 2.4: | kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| --- | --- |

Skupina 2.4:

kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

„Cebularz lubelski“ je okrogel ploščat kruh s premerom 5–25 cm in debel približno 1,5 cm, narejen iz visokokakovostnega testa iz pšenične moke, ki običajno vsebuje dvakrat več sladkorja in margarine ali masla kot običajno testo iz pšenične moke. Prekrit je s plastjo nadeva iz grobo nasekljane čebule, zmešane z makovimi semeni, soljo in rastlinskim oljem. Nadev je zlate barve ter značilnega okusa in vonja po ocvrti čebuli. Ob robu je 0,5–1,5 cm debel obod testa. Obod ima hrustljavo skorjo, katere barva je med bledo zlato in svetlo rjavo. Sredica je bleda, mehka in rahlo sočna. Nadev daje aromo, ki je značilna za sveže ocvrto čebulo. Če je kruh „cebularz lubelski“ pečen na podlagi iz pšeničnih otrobov, so na njegovi spodnji strani vidni pšenični otrobi.

Kruh „cebularz lubelski“ se lahko zaužije v 48 urah od takrat, ko je bil pečen.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

Testo

| — | moka, primerna za človeško prehrano (brez organskih in neorganskih onesnaževal ter s padnim številom vsaj 220 in vsebnostjo glutena vsaj 25 %) – 100 kg, |
| --- | --- |

—

moka, primerna za človeško prehrano (brez organskih in neorganskih onesnaževal ter s padnim številom vsaj 220 in vsebnostjo glutena vsaj 25 %) – 100 kg,

| — | sladkor – 2 kg, |
| --- | --- |

—

sladkor – 2 kg,

| — | margarina ali maslo – 3 kg, |
| --- | --- |

—

margarina ali maslo – 3 kg,

| — | kvas – 4 kg, |
| --- | --- |

—

kvas – 4 kg,

| — | voda – 50 l, |
| --- | --- |

—

voda – 50 l,

| — | sol – 1 kg. |
| --- | --- |

—

sol – 1 kg.

Nadev

| — | čebula – 30 kg, |
| --- | --- |

—

čebula – 30 kg,

| — | rastlinsko olje – 1 l (repično olje, sončnično olje ali mešanica obeh), |
| --- | --- |

—

rastlinsko olje – 1 l (repično olje, sončnično olje ali mešanica obeh),

| — | semena modrega maka – 3 kg, |
| --- | --- |

—

semena modrega maka – 3 kg,

| — | sol – 1,5 kg. |
| --- | --- |

—

sol – 1,5 kg.

3.4   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse proizvodne postopke je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

| — | priprava nadeva, |
| --- | --- |

—

priprava nadeva,

| — | priprava testa, |
| --- | --- |

—

priprava testa,

| — | ločevanje testa, |
| --- | --- |

—

ločevanje testa,

| — | oblikovanje posameznih kosov, |
| --- | --- |

—

oblikovanje posameznih kosov,

| — | peka. |
| --- | --- |

—

peka.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Kruh „cebularz lubelski“ se lahko prodaja nepakiran.

Kruh „cebularz lubelski“ se v posamezno embalažo lahko vloži šele po tem, ko se ohladi. Pakiranje neohlajenega proizvoda povzroči povečanje vlažnosti in hitro izgubo hrustljavosti.

3.6   Posebna pravila za označevanje

Če se kruh „cebularz lubelski“ pakira v embalažo, mora biti na oznaki naveden simbol zaščitene geografske označbe.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

Lublinsko vojvodstvo, kot je določeno z upravnimi mejami.

5.   Povezanost z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Začetki pekovske tradicije Lublina segajo v srednji vek, prve omembe edinstvenega ploščatega kruha „cebularz lubelski“ in recept zanj, ki se je prenašal iz generacije v generacijo, pa izvirajo iz 19. stoletja. Kruh „cebularz lubelski“ so najprej pekli Židi, ki so živeli v starem delu Lublina. Zaradi enostavnega recepta in poceni sestavin se je peka sčasoma razširila po celotni lublinski regiji. Več stoletij je bila posebna značilnost regije združevanje različnih pekovskih tradicij in sposojanje receptov ali načinov uporabe določenih sestavin med obrtniki iz različnih kultur. Posledično se je uveljavila tradicija peke kruha „cebularz lubelski“, ki je postal priljubljen med potrošniki in neločljivo povezan z lublinsko regijo.

Vendar iz spominov prebivalcev na medvojna leta (1919–1939) vemo, da je bil ta proizvod močno razširjen in so ga pekli v vseh mnogoštevilnih židovskih pekarnah. Kupiti ga je bilo mogoče tudi naravnost iz košar, ki so jih ulični prodajalci nosili na ramenih. Najstarejši prebivalci Lublina se spominjajo, da so bili ti predvojni pekovski proizvodi široko dostopni in da jih zaradi vabljivosti njihovega prijetnega vonja, prefinjenega okusa in nizke cene ni bilo treba oglaševati.

Ljudje, povezani s pekovsko panogo, vključno z lastnikom prve pekarne, ki so jo odprli po drugi svetovni vojni, so zdaj najboljši vir informacij o kruhu „cebularz lubelski“. To pekarno zdaj vodi tretja generacija pekov. Njen lastnik se spominja, da je bila ob ponovnem odprtju pekarne po uničenju, ki ga je povzročila vojna, njena ponudba proizvodov omejena, vendar je bil kruh „cebularz lubelski“ eden od proizvodov, ki je bil na voljo za prvi povojni božič.

Posebna značilnost lublinske regije je njena dobro razvita pekovska panoga. Mnoge delujoče pekarne so družinska podjetja, katerih vodenje se prenaša iz generacije v generacijo. Tako se na pristen način prenašajo tudi znanje in izkušnje. Poleg tega je obvladovanje umetnosti peke kruha „cebularz lubelski“ danes tudi eden od osnovnih elementov poklicnega usposabljanja pekov v lublinskem vojvodstvu. To je posebna značilnost izključno te regije.

Kruh „cebularz lubelski“ je postal pomemben in uveljavljen del prehrane prebivalcev regije tudi zato, ker so v njihovi prehrani prevladovale enostavne jedi, pripravljene iz najlažje dostopnih kmetijskih pridelkov, na primer žit, čebule, oljnic (oljne ogrščice in lana) ter semen modrega maka.

5.2   Posebnosti proizvoda

Kruh „cebularz lubelski“ se od ostalih pekovskih proizvodov, ki so se razvili na območju, kjer ga proizvajajo, loči predvsem po naslednjih značilnostih:

| — | uporaba visoko kakovostnega testa iz pšenične moke, |
| --- | --- |

—

uporaba visoko kakovostnega testa iz pšenične moke,

| — | ročno oblikovanje proizvoda, |
| --- | --- |

—

ročno oblikovanje proizvoda,

| — | okrogla oblika, |
| --- | --- |

—

okrogla oblika,

| — | porjaveli obod testa s hrustljavo skorjo, |
| --- | --- |

—

porjaveli obod testa s hrustljavo skorjo,

| — | nadev iz čebule, ki ni bil toplotno obdelan in vsebuje makova semena, ter |
| --- | --- |

—

nadev iz čebule, ki ni bil toplotno obdelan in vsebuje makova semena, ter

| — | bleda, mehka, rahlo sočna in aromatična sredica. |
| --- | --- |

—

bleda, mehka, rahlo sočna in aromatična sredica.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Povezava med kruhom „cebularz lubelski“ in regijo temelji na njegovi posebnosti, kot je opisano v točki 5.2, in slovesu.

Ime „cebularz lubelski“ označuje uporabo čebulnega nadeva. Pred vojno so čebulni ploščati kruh pekli Židi, ki so živeli v krajih Lublin, Kazimierz Dolny in Zamość. Po vojni se je recept hitro razširil po celotni lublinski regiji. Zaradi posebnosti geografskega območja je nastal proizvod z edinstvenimi značilnostmi, imenovan „cebularz lubelski“. Ta značilni pekovski proizvod se je med drugim razvil zaradi medsebojne izmenjave pekovskih tradicij.

Posebne lastnosti kruha „cebularz lubelski“ izvirajo iz njegove zelo močne povezave z območjem, kjer ga proizvajajo. Ta povezava se kaže predvsem v sposobnostih lokalnih pekov. Te sposobnosti se izražajo na primer v pravilnem načinu proizvodnje kruha „cebularz lubelski“, vključno z izbiro čebule blagega, sladkega okusa, obvladovanjem edinstvenega načina priprave nadeva brez segrevanja ter zagotovitvijo ustreznega trajanja in pogojev zorenja. Sposobnosti priprave visokokakovostnega testa iz pšenične moke, pri čemer je zelo pomembno obdržati pravo razmerje sestavin, ročnega oblikovanja kruha „cebularz lubelski“ in enakomernega prekritja z nadevom po celotni površini testa, da se na robu proizvoda oblikuje obod iz porjavelega testa, so odločilnega pomena. Poudariti je treba tudi, da se metoda proizvodnje kruha „cebularz lubelski“ nikoli ni razširila izven lublinske regije.

Kruh „cebularz lubelski“, ki je prisoten na vseh srečanjih, tekmovanjih in praznovanjih pekovskega sektorja ter na sejmih na Poljskem in v tujini, na primer na praznikih žetve v krajih Lublin in Radawiec Duży, na prazniku kruha Święto Chleba v vaškem muzeju na prostem v Lublinu, sejmu evropskih regionalnih proizvodov v Zakopanih, mednarodnem sejmu kruha v Jaworju, sejmu „Polagra Food“ v Poznańu, dnevih naravnih živil „Natura Food“ in mednarodnem živilskem sejmu „Food & Taste“ v mestu Frankfurt an der Oder, je med potrošniki zelo visoko cenjen. Kruh „cebularz lubelski“ se prodaja in je na voljo za degustacijo na vseh omenjenih in ostalih podobnih dogodkih. Zaradi navedenega je postal eden od glavnih promocijskih simbolov Lublinskega vojvodstva. Kruh „cebularz lubelski“ je prisoten tudi na vseh tekmovanjih za izbor najboljšega kulinaričnega proizvoda Lublinskega vojvodstva. Eno od najpomembnejših nacionalnih tekmovanj je „Nasze Kulinarne Dziedzictwo – Smaki Regionów“ v organizaciji Poljske zbornice za regionalne in lokalne proizvode. Poleg tega je cilj enega od glavnih tekmovanj, namenjenih obrtnim pekom, na prazniku kruha „Święto Chleba“, ki ga vsako leto v vaškem muzeju na prostem v Lublinu organizirata lublinska regionalna podružnica Poljskega združenja obrtnih pekov in Lublinski ceh živilskih mojstrov, izbor najboljšega kruha „cebularz lubelski“.

Kruh „cebularz lubelski“ strežejo tudi na mnogih srečanjih in dogodkih, ki jih organizirajo v Lublinskem vojvodstvu, kot so družinski pikniki (npr. „Piknik Rodzinny“ v vasi Czerniejów), „Prvo lublinsko srečanje ob godu moških po imenu Zbigniew“ in srečanje „Ženske v pekovski panogi“ v organizaciji Lublinske obrtne in podjetniške zbornice.

Kruh „cebularz lubelski“ je bil vnesen na „Kulinarični zemljevid Lublinskega vojvodstva“, ki je nastal na skupno pobudo lokalnega časopisa Dziennik Wschodni in organov oblasti Lublinskega vojvodstva, katere namen je predstaviti večkulturno kulinariko regije.

Sloves in velik pomen kruha „cebularz lubelski“ za lokalno skupnost izraža dejstvo, da ga mediji pogosto obravnavajo v televizijskih in radijskih programih, tiskanih člankih, publikacijah itd.:

| — | „Cebularz jest lubelski“, Przegląd Piekarski i Cukierniczy, september 2007, |
| --- | --- |

—

„Cebularz jest lubelski“, Przegląd Piekarski i Cukierniczy, september 2007,

| — | „Lubelski cebularz – historia regionalna“, Biuletyn Izby Rzemiosła i Przedsiębiorczości w Lublinie, maj/junij 2010, |
| --- | --- |

—

„Lubelski cebularz – historia regionalna“, Biuletyn Izby Rzemiosła i Przedsiębiorczości w Lublinie, maj/junij 2010,

| — | „Jak cebularz, to tylko lubelski“, Kurier Lubelski, 20. avgust 2010 in 10. september 2010, |
| --- | --- |

—

„Jak cebularz, to tylko lubelski“, Kurier Lubelski, 20. avgust 2010 in 10. september 2010,

| — | „Cebularz super star“, Dziennik Wschodni, 26. marec 2011. |
| --- | --- |

—

„Cebularz super star“, Dziennik Wschodni, 26. marec 2011.

Številni članki na to temo so bili objavljeni tudi na spletu.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

http://www.minrol.gov.pl/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne/OGLOSZENIE-MINISTRA-ROLNICTWA-I-ROZWOJU-WSI-z-dnia-7-wrzesnia-2012-roku

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3)  Prim. opombo 2.

---