# Eiropas Savienības C 315/2015

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 315 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 58. sējums2015. gada 23. septembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 315

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

58. sējums2015. gada 23. septembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | EURONEST parlamentārā asambleja |
| 2015/C 315/01 | Rezolūcija par ciešāku partnerattiecību veidošanu starp ES un Austrumeiropas partnervalstīm, izmantojot Eiropas kaimiņattiecību instrumentu 2014.–2020. gadam | 1 |
| 2015/C 315/02 | Rezolūcija par ES un Austrumu partnerības valstu sadarbību infrastruktūras jomā: kopīgi autotransporta, dzelzceļa transporta un gaisa transporta projekti | 7 |
| 2015/C 315/03 | Rezolūcija par problēmām, iespējamu un jaunu iesaistīšanos sadarbībā energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu jomā Austrumu partnerības ietvaros | 11 |
| 2015/C 315/04 | Rezolūcija par kultūru un starpkultūru dialogu Austrumu partnerības kontekstā | 18 |
| 2015/C 315/05 | Rezolūcija par armēņu genocīda simtgadi | 23 |
| 2015/C 315/06 | Rezolūcija par Krievijas militāro agresiju pret Ukrainu un nepieciešamību steidzami atrisināt konfliktu mierīgā veidā | 24 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

EURONEST parlamentārā asambleja

EURONEST

2015/C 315/01

Rezolūcija par ciešāku partnerattiecību veidošanu starp ES un Austrumeiropas partnervalstīm, izmantojot Eiropas kaimiņattiecību instrumentu 2014.–2020. gadam

1

2015/C 315/02

Rezolūcija par ES un Austrumu partnerības valstu sadarbību infrastruktūras jomā: kopīgi autotransporta, dzelzceļa transporta un gaisa transporta projekti

7

2015/C 315/03

Rezolūcija par problēmām, iespējamu un jaunu iesaistīšanos sadarbībā energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu jomā Austrumu partnerības ietvaros

11

2015/C 315/04

Rezolūcija par kultūru un starpkultūru dialogu Austrumu partnerības kontekstā

18

2015/C 315/05

Rezolūcija par armēņu genocīda simtgadi

23

2015/C 315/06

Rezolūcija par Krievijas militāro agresiju pret Ukrainu un nepieciešamību steidzami atrisināt konfliktu mierīgā veidā

24

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | EURONEST parlamentārā asambleja |
| 2015/C 315/07 | Reglaments, pieņemts 2011. gada 3. maijā Briselē, grozīts 2012. gada 3. aprīlī Baku, 2013. gada 29. maijā Briselē un 2015. gada 18. martā Erevānā | 26 |
| 2015/C 315/08 | EURONEST parlamentārās asamblejas pastāvīgo komiteju Reglaments, ko EURONEST PA pieņēmusi 2011. gada 3. maijā un kurā grozījumi izdarīti 2013. gada 29. maijā Briselē un 2015. gada 18. martā Erevānā | 40 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

EURONEST parlamentārā asambleja

EURONEST

2015/C 315/07

Reglaments, pieņemts 2011. gada 3. maijā Briselē, grozīts 2012. gada 3. aprīlī Baku, 2013. gada 29. maijā Briselē un 2015. gada 18. martā Erevānā

26

2015/C 315/08

EURONEST parlamentārās asamblejas pastāvīgo komiteju Reglaments, ko EURONEST PA pieņēmusi 2011. gada 3. maijā un kurā grozījumi izdarīti 2013. gada 29. maijā Briselē un 2015. gada 18. martā Erevānā

EURONEST

40

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

EURONEST parlamentārā asambleja

| 23.9.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 315/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 315/1

---

REZOLŪCIJA (1)

par ciešāku partnerattiecību veidošanu starp ES un Austrumeiropas partnervalstīm, izmantojot Eiropas kaimiņattiecību instrumentu 2014.–2020. gadam

(2015/C 315/01)

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEuronest parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEuronest parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu,

| — | ņemot vērā 2013. gada 28. un 29. novembrī Varšavā notikušajā Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 28. un 29. novembrī Varšavā notikušajā Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2014. gada 12. marta rezolūciju par prioritāšu izvērtēšanu un noteikšanu ES attiecībām ar Austrumu partnerības valstīm (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2014. gada 12. marta rezolūciju par prioritāšu izvērtēšanu un noteikšanu ES attiecībām ar Austrumu partnerības valstīm (2),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2013. gada 20. marta kopīgo paziņojumu “Eiropas kaimiņattiecību politika: ceļā uz ciešāku partnerību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2013. gada 20. marta kopīgo paziņojumu “Eiropas kaimiņattiecību politika: ceļā uz ciešāku partnerību”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. decembra normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas kaimiņattiecību instrumentu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. decembra normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas kaimiņattiecību instrumentu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politiku, virzību uz spēcīgāku partnerību – Eiropas Parlamenta nostāja attiecībā uz 2012. gada progresa ziņojumiem (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politiku, virzību uz spēcīgāku partnerību – Eiropas Parlamenta nostāja attiecībā uz 2012. gada progresa ziņojumiem (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas par Eiropas kaimiņattiecību politikas austrumu dimensijas pārskatīšanu, par Armēnijas Republiku, Azerbaidžānas Republiku, Baltkrievijas Republiku, Gruziju, Moldovas Republiku un Ukrainu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas par Eiropas kaimiņattiecību politikas austrumu dimensijas pārskatīšanu, par Armēnijas Republiku, Azerbaidžānas Republiku, Baltkrievijas Republiku, Gruziju, Moldovas Republiku un Ukrainu,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Armēnijas drošības politikas un ārlietu ministra Edward Nalbandian kopīgo paziņojumu, par kuru 2013. gada 29. novembrī panākta vienošanās Viļņā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Armēnijas drošības politikas un ārlietu ministra Edward Nalbandian kopīgo paziņojumu, par kuru 2013. gada 29. novembrī panākta vienošanās Viļņā,

| A. | tā kā Austrumu partnerība tika izveidota 2009. gadā kā kopīgs Eiropas Savienības un Austrumeiropas partnervalstu projekts ar mērķi paātrināt politisko asociāciju un veicināt ekonomisko integrāciju, pamatojoties uz kopīgām interesēm, saistībām, atbildību un līdzdalību; |
| --- | --- |

A.

tā kā Austrumu partnerība tika izveidota 2009. gadā kā kopīgs Eiropas Savienības un Austrumeiropas partnervalstu projekts ar mērķi paātrināt politisko asociāciju un veicināt ekonomisko integrāciju, pamatojoties uz kopīgām interesēm, saistībām, atbildību un līdzdalību;

| B. | tā kā Austrumu partnerības valstis ir savstarpēji apņēmušās ievērot pamatvērtības, demokrātiju, cilvēktiesības, tiesiskumu, labu pārvaldību, kā arī tirgus ekonomikas un ilgtspējīgas attīstības principus; |
| --- | --- |

B.

tā kā Austrumu partnerības valstis ir savstarpēji apņēmušās ievērot pamatvērtības, demokrātiju, cilvēktiesības, tiesiskumu, labu pārvaldību, kā arī tirgus ekonomikas un ilgtspējīgas attīstības principus;

| C. | tā kā Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksme, kas notika 2013. gada novembrī Viļņā, bija panākumiem bagāta, tajā tika noslēgti jauni nolīgumi un panākts progress, dibinot ciešākas attiecības, lai gan tās norisi aizēnoja dažu partnervalstu lēmums neparakstīt asociācijas nolīgumu ar ES, neraugoties uz sekmīgi pabeigtajām sarunām; |
| --- | --- |

C.

tā kā Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksme, kas notika 2013. gada novembrī Viļņā, bija panākumiem bagāta, tajā tika noslēgti jauni nolīgumi un panākts progress, dibinot ciešākas attiecības, lai gan tās norisi aizēnoja dažu partnervalstu lēmums neparakstīt asociācijas nolīgumu ar ES, neraugoties uz sekmīgi pabeigtajām sarunām;

| D. | tā kā toreizējā Ukrainas prezidenta lēmums Viļņas augstākā līmeņa sanāksmē izraisīja masu protestus Maidana laukumā, kam 2014. gadā sekoja valstij traģisku notikumu ķēde, proti, virkne demonstrāciju, kuru laikā februārī gāja bojā simtiem ukraiņu, Krievijas īstenotā prettiesiskā Krimas aneksija martā un kopš pavasara – jauna konflikta uzliesmojums un eskalācija Austrumukrainā ar Krievijas Federācijas tiešo militāro klātbūtni un atbalstu separātistiem, kas prasīja vairāk nekā 6 000 upuru; |
| --- | --- |

D.

tā kā toreizējā Ukrainas prezidenta lēmums Viļņas augstākā līmeņa sanāksmē izraisīja masu protestus Maidana laukumā, kam 2014. gadā sekoja valstij traģisku notikumu ķēde, proti, virkne demonstrāciju, kuru laikā februārī gāja bojā simtiem ukraiņu, Krievijas īstenotā prettiesiskā Krimas aneksija martā un kopš pavasara – jauna konflikta uzliesmojums un eskalācija Austrumukrainā ar Krievijas Federācijas tiešo militāro klātbūtni un atbalstu separātistiem, kas prasīja vairāk nekā 6 000 upuru;

| E. | tā kā ES, no vienas puses, un Gruzija, Moldova un Ukraina, no otras puses, neraugoties uz Krievijas Federācijas tiešo politisko, ekonomisko un militāro spiedienu, ir parakstījušas un pēc tam ratificējušas divpusējus asociācijas nolīgumus, kas paredz izveidot arī padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES, no vienas puses, un Gruzija, Moldova un Ukraina, no otras puses, neraugoties uz Krievijas Federācijas tiešo politisko, ekonomisko un militāro spiedienu, ir parakstījušas un pēc tam ratificējušas divpusējus asociācijas nolīgumus, kas paredz izveidot arī padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu;

| F. | tā kā ES un Baltkrievija ir sākušas sarunas par vīzu režīma atvieglošanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumiem, kas atvieglos cilvēku kontaktus; tā kā ES un Baltkrievijas politiskā un ekonomiskā dialoga atsākšana būs atkarīga no visu atlikušo Baltkrievijas politisko ieslodzīto beznosacījumu atbrīvošanas un viņu politisko un pilsonisko tiesību pilnīgas rehabilitācijas; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES un Baltkrievija ir sākušas sarunas par vīzu režīma atvieglošanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumiem, kas atvieglos cilvēku kontaktus; tā kā ES un Baltkrievijas politiskā un ekonomiskā dialoga atsākšana būs atkarīga no visu atlikušo Baltkrievijas politisko ieslodzīto beznosacījumu atbrīvošanas un viņu politisko un pilsonisko tiesību pilnīgas rehabilitācijas;

| G. | tā kā visās partnervalstīs, izņemot Baltkrieviju, ir novērojams separātisms un teritoriālie strīdi, kuros tieši iesaistīta Krievija vai kuros tai ir liela ietekme; |
| --- | --- |

G.

tā kā visās partnervalstīs, izņemot Baltkrieviju, ir novērojams separātisms un teritoriālie strīdi, kuros tieši iesaistīta Krievija vai kuros tai ir liela ietekme;

| H. | tā kā Gruzijas un Moldovas teritorijā pastāv nelikumīgi separātistu režīmi; tā kā Krievija ir anektējusi Ukrainai piederošo Krimas pussalu un Ukrainas dienvidaustrumos turpinās separātistu un Kijevas oficiālo spēku sadursmes; |
| --- | --- |

H.

tā kā Gruzijas un Moldovas teritorijā pastāv nelikumīgi separātistu režīmi; tā kā Krievija ir anektējusi Ukrainai piederošo Krimas pussalu un Ukrainas dienvidaustrumos turpinās separātistu un Kijevas oficiālo spēku sadursmes;

| I. | tā kā piekļuve ES tirgum un Eirāzijas kaimiņvalstu, jo īpaši Krievijas, tirgum ir ļoti svarīga partnervalstīm un to ekonomikai; tā kā dažas partnervalstu rūpniecības nozares joprojām ir atkarīgas no ražošanas ķēdēm, kas mantotas no bijušās Padomju Savienības, tādējādi tās ir ekonomiski saistītas ar Krievijas Federāciju; tā kā nevajadzētu uzskatīt, ka Krievijas Federācijas, Kazahstānas un Baltkrievijas muitas savienības paplašināšana ar citām partnervalstīm un Eirāzijas Ekonomikas savienība konkurē ar Austrumu partnerības saimniecisko aspektu, kamēr partnervalstīm ļauts brīvi izvēlēties, kurai no organizācijām tās vēlas pievienoties; tā kā būtu jāpieliek pūles, lai uzlabotu sadarbību un panāktu abu ekonomikas zonu saderību, lai Austrumu partnerības valstis varētu pilnībā izmantot savu potenciālu; |
| --- | --- |

I.

tā kā piekļuve ES tirgum un Eirāzijas kaimiņvalstu, jo īpaši Krievijas, tirgum ir ļoti svarīga partnervalstīm un to ekonomikai; tā kā dažas partnervalstu rūpniecības nozares joprojām ir atkarīgas no ražošanas ķēdēm, kas mantotas no bijušās Padomju Savienības, tādējādi tās ir ekonomiski saistītas ar Krievijas Federāciju; tā kā nevajadzētu uzskatīt, ka Krievijas Federācijas, Kazahstānas un Baltkrievijas muitas savienības paplašināšana ar citām partnervalstīm un Eirāzijas Ekonomikas savienība konkurē ar Austrumu partnerības saimniecisko aspektu, kamēr partnervalstīm ļauts brīvi izvēlēties, kurai no organizācijām tās vēlas pievienoties; tā kā būtu jāpieliek pūles, lai uzlabotu sadarbību un panāktu abu ekonomikas zonu saderību, lai Austrumu partnerības valstis varētu pilnībā izmantot savu potenciālu;

| J. | tā kā ES 2014. gada aprīlī un jūlijā ieviesa ierobežojošus pasākumus pret Krieviju un padarīja tos stingrākus 2014. gada septembrī, lai veicinātu pārmaiņas Krievijas avantūristiski agresīvajā kursā, tai pārkāpjot Ukrainas suverenitāti un teritoriālo integritāti un destabilizējot Ukrainas austrumu reģionu; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES 2014. gada aprīlī un jūlijā ieviesa ierobežojošus pasākumus pret Krieviju un padarīja tos stingrākus 2014. gada septembrī, lai veicinātu pārmaiņas Krievijas avantūristiski agresīvajā kursā, tai pārkāpjot Ukrainas suverenitāti un teritoriālo integritāti un destabilizējot Ukrainas austrumu reģionu;

| K. | tā kā 2014. gada augustā, reaģējot uz ES ierobežojošajiem pasākumiem un asociācijas nolīgumu parakstīšanu, Krievija pieņēma lēmumu noteikt embargo lauksaimniecības un pārtikas produktiem no ES, citām rietumvalstīm un dažām partnervalstīm; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2014. gada augustā, reaģējot uz ES ierobežojošajiem pasākumiem un asociācijas nolīgumu parakstīšanu, Krievija pieņēma lēmumu noteikt embargo lauksaimniecības un pārtikas produktiem no ES, citām rietumvalstīm un dažām partnervalstīm;

| L. | tā kā tieši 2014. gadā sākās jaunās programmu izpildes un finanšu shēmas darbība saistībā ar ES Eiropas kaimiņattiecību politikas un tās austrumu virziena īstenošanu, kas turpināsies līdz 2020. gadam, |
| --- | --- |

L.

tā kā tieši 2014. gadā sākās jaunās programmu izpildes un finanšu shēmas darbība saistībā ar ES Eiropas kaimiņattiecību politikas un tās austrumu virziena īstenošanu, kas turpināsies līdz 2020. gadam,

Jaunas Austrumu partnerības perspektīvas 2014. –2020. gada laikposmā, kas izriet no pirmajiem sasniegumiem

| 1. | uzsver, ka kopš Austrumu partnerības izveides 2009. gadā šajā jomā ir panākta virkne konkrētu un taustāmu panākumu, kas ir savstarpēji izdevīgi ES un partnervalstu sabiedrībai un ir atspoguļoti daudzos nolīgumos, kuri skar dažādus politiskās, ekonomiskās un kultūras sadarbības līmeņus, kam ir plašas uzlabojumu iespējas, ņemot vērā pietiekamu atbalstu no visām iesaistītajām pusēm; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka kopš Austrumu partnerības izveides 2009. gadā šajā jomā ir panākta virkne konkrētu un taustāmu panākumu, kas ir savstarpēji izdevīgi ES un partnervalstu sabiedrībai un ir atspoguļoti daudzos nolīgumos, kuri skar dažādus politiskās, ekonomiskās un kultūras sadarbības līmeņus, kam ir plašas uzlabojumu iespējas, ņemot vērā pietiekamu atbalstu no visām iesaistītajām pusēm;

| 2. | atzinīgi vērtē to, ka Viļņas augstākā līmeņa sanāksmes dalībnieki atkārtoti apliecināja apņemšanos ievērot Austrumu partnerības principus, t. i., pirmām kārtām tiesiskumu, cilvēktiesību, pamatbrīvību ievērošanu un demokrātiju; uzsver, ka minētie principi ir jāievēro; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē to, ka Viļņas augstākā līmeņa sanāksmes dalībnieki atkārtoti apliecināja apņemšanos ievērot Austrumu partnerības principus, t. i., pirmām kārtām tiesiskumu, cilvēktiesību, pamatbrīvību ievērošanu un demokrātiju; uzsver, ka minētie principi ir jāievēro;

| 3. | ir vienisprātis ar Viļņas augstākā līmeņa sanāksmes dalībniekiem, ka katram partnerim ir brīvi jāīsteno sava suverēnā izvēle attiecībā uz savu ieceru un mērķu īstenošanu tā attiecībās ar ES un Austrumu partnerības valstīm, pamatojoties uz diferenciācijas principu; šajā sakarā atgādina, ka Austrumu partnerība ir brīvprātīgs projekts, kurā ievēro tās dalībvalstu suverēno izvēli un stiprina savstarpējas attiecības, un ka tam jānāk par labu ne tikai minētajām valstīm, bet arī visai Eiropai, veicinot stabilitāti un labklājību; |
| --- | --- |

3.

ir vienisprātis ar Viļņas augstākā līmeņa sanāksmes dalībniekiem, ka katram partnerim ir brīvi jāīsteno sava suverēnā izvēle attiecībā uz savu ieceru un mērķu īstenošanu tā attiecībās ar ES un Austrumu partnerības valstīm, pamatojoties uz diferenciācijas principu; šajā sakarā atgādina, ka Austrumu partnerība ir brīvprātīgs projekts, kurā ievēro tās dalībvalstu suverēno izvēli un stiprina savstarpējas attiecības, un ka tam jānāk par labu ne tikai minētajām valstīm, bet arī visai Eiropai, veicinot stabilitāti un labklājību;

| 4. | atzinīgi vērtē jauno asociācijas nolīgumu parakstīšanu, kas paredz izveidot arī padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu starp ES un Ukrainu, Moldovu un Gruziju; prasa ES dalībvalstīm drīzumā ratificēt šos nolīgumus; uzsver, ka ir svarīgi īstenot visas nolīgumu daļas un īstenot vajadzīgās reformas visās attiecīgajās jomās, lai novērstu dempingu sociālajā un vides jomā; aicina visas puses turpināt reformas saskaņā ar asociācijas programmu un aicina Eiropas Komisiju un ES dalībvalstis sniegt atbalstu, lai palīdzētu tās īstenot; mudina ES dalībvalstis dalīties savā bagātajā pieredzē, kas gūta demokrātisku režīmu dibināšanā un reformu īstenošanā, balstoties uz pamatvērtībām un tiesiskumu, jo īpaši tās dalībvalstis, kurām ir gan ES integrācijas pieredze, gan ciešas saites ar partnervalstīm; aicina partnervalstu valdības, kas ir ratificējušas asociācijas nolīgumus, kuri paredz izveidot arī padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu ar ES, organizēt publiskas debates un informācijas kampaņas, arī vietējā līmenī, tajās aktīvi iesaistot pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp valsts pilsoniskās sabiedrības foruma platformas, jo padziļinātai izpratnei par nolīgumu saturu un ietekmi ir ārkārtīgi liela nozīme, lai tos varētu sekmīgi īstenot; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē jauno asociācijas nolīgumu parakstīšanu, kas paredz izveidot arī padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu starp ES un Ukrainu, Moldovu un Gruziju; prasa ES dalībvalstīm drīzumā ratificēt šos nolīgumus; uzsver, ka ir svarīgi īstenot visas nolīgumu daļas un īstenot vajadzīgās reformas visās attiecīgajās jomās, lai novērstu dempingu sociālajā un vides jomā; aicina visas puses turpināt reformas saskaņā ar asociācijas programmu un aicina Eiropas Komisiju un ES dalībvalstis sniegt atbalstu, lai palīdzētu tās īstenot; mudina ES dalībvalstis dalīties savā bagātajā pieredzē, kas gūta demokrātisku režīmu dibināšanā un reformu īstenošanā, balstoties uz pamatvērtībām un tiesiskumu, jo īpaši tās dalībvalstis, kurām ir gan ES integrācijas pieredze, gan ciešas saites ar partnervalstīm; aicina partnervalstu valdības, kas ir ratificējušas asociācijas nolīgumus, kuri paredz izveidot arī padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu ar ES, organizēt publiskas debates un informācijas kampaņas, arī vietējā līmenī, tajās aktīvi iesaistot pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp valsts pilsoniskās sabiedrības foruma platformas, jo padziļinātai izpratnei par nolīgumu saturu un ietekmi ir ārkārtīgi liela nozīme, lai tos varētu sekmīgi īstenot;

| 5. | nosoda Krievijas tiešo un netiešo militāro agresiju Austrumukrainā un prettiesisko Krimas aneksiju, reaģējot uz Ukrainas suverēno izvēli veidot tuvākas attiecības ar Eiropu; aicina Krievijas Federāciju ievērot starptautiski atzīto Ukrainas suverenitāti, atvilkt savus bruņotos spēkus, pārtraukt atbalstu separātistu spēkiem Austrumukrainā un ievērot daudzos starptautiskos, daudzpusējos un divpusējos līgumus, tostarp ANO Statūtus, Helsinku Nobeiguma aktu un 1994. gada Budapeštas memorandu, kas paredz rast diplomātiskus risinājumus visām krīzēm, kā arī izvairīties no jebkādas bruņotas agresijas un intervences citās valstīs; aicina Krieviju pārtraukt informācijas karu, kura mērķis ir kurināt naidu starp etniskajiem krieviem un ukraiņiem; pieprasa visām pusēm cieši sadarboties, lai palīdzētu izmeklēt MH17 reisa lidmašīnas notriekšanu, un uzsver, ka vainīgie jāsauc pie atbildības; turklāt pauž nosodījumu par Krievijas noteiktajiem tirdzniecības ierobežojumiem ES un vairākām partnervalstīm; atbalsta ES ierobežojošos pasākumus pret Krieviju un prasa tos saglabāt tik ilgi, kamēr Krievija nebūs izpildījusi Minskas vienošanās vai pieņēmusi konstruktīvu nostāju attiecībā uz miermīlīgu konflikta noregulējumu Austrumukrainā; nosoda Krievijas atzītās nelikumīgās, antikonstitucionālās un prettiesiskās vēlēšanas, kuras rīkotas separātistu kontrolētajā Doņeckas un Luhanskas apgabalā, kas apdraud Ukrainas nedalāmību un liek šķēršļus miera procesam; mudina Krievijas varas iestādes nekavējoties atbrīvot Nadju Savčenko, kuru pēc nolaupīšanas nelikumīgi tur apcietinājumā Krievijā; |
| --- | --- |

5.

nosoda Krievijas tiešo un netiešo militāro agresiju Austrumukrainā un prettiesisko Krimas aneksiju, reaģējot uz Ukrainas suverēno izvēli veidot tuvākas attiecības ar Eiropu; aicina Krievijas Federāciju ievērot starptautiski atzīto Ukrainas suverenitāti, atvilkt savus bruņotos spēkus, pārtraukt atbalstu separātistu spēkiem Austrumukrainā un ievērot daudzos starptautiskos, daudzpusējos un divpusējos līgumus, tostarp ANO Statūtus, Helsinku Nobeiguma aktu un 1994. gada Budapeštas memorandu, kas paredz rast diplomātiskus risinājumus visām krīzēm, kā arī izvairīties no jebkādas bruņotas agresijas un intervences citās valstīs; aicina Krieviju pārtraukt informācijas karu, kura mērķis ir kurināt naidu starp etniskajiem krieviem un ukraiņiem; pieprasa visām pusēm cieši sadarboties, lai palīdzētu izmeklēt MH17 reisa lidmašīnas notriekšanu, un uzsver, ka vainīgie jāsauc pie atbildības; turklāt pauž nosodījumu par Krievijas noteiktajiem tirdzniecības ierobežojumiem ES un vairākām partnervalstīm; atbalsta ES ierobežojošos pasākumus pret Krieviju un prasa tos saglabāt tik ilgi, kamēr Krievija nebūs izpildījusi Minskas vienošanās vai pieņēmusi konstruktīvu nostāju attiecībā uz miermīlīgu konflikta noregulējumu Austrumukrainā; nosoda Krievijas atzītās nelikumīgās, antikonstitucionālās un prettiesiskās vēlēšanas, kuras rīkotas separātistu kontrolētajā Doņeckas un Luhanskas apgabalā, kas apdraud Ukrainas nedalāmību un liek šķēršļus miera procesam; mudina Krievijas varas iestādes nekavējoties atbrīvot Nadju Savčenko, kuru pēc nolaupīšanas nelikumīgi tur apcietinājumā Krievijā;

| 6. | nosoda Krievijas Federācijas un Abhāzijas alianses un stratēģiskās partnerības līguma parakstīšanu 2014. gada 24. novembrī, kā arī Krievijas nodomu 2015. gadā parakstīt līgumu par ciešāku attiecību veidošanu ar separātisko Chinvali reģionu; uzsver, ka šāda rīcība nopietni apdraud stabilitāti un drošību reģionā, rada nopietnus riskus, kas apdraud centienus normalizēt Gruzijas un Krievijas Federācijas attiecības, un grauj Ženēvas starptautisko apspriežu norisi; aicina Krievijas Federāciju ievērot starptautisko tiesību pamatprincipus un Gruzijas teritoriālo integritāti, kā arī pildīt Gruzijas un Krievijas 2008. gada vienošanos par pamieru; |
| --- | --- |

6.

nosoda Krievijas Federācijas un Abhāzijas alianses un stratēģiskās partnerības līguma parakstīšanu 2014. gada 24. novembrī, kā arī Krievijas nodomu 2015. gadā parakstīt līgumu par ciešāku attiecību veidošanu ar separātisko Chinvali reģionu; uzsver, ka šāda rīcība nopietni apdraud stabilitāti un drošību reģionā, rada nopietnus riskus, kas apdraud centienus normalizēt Gruzijas un Krievijas Federācijas attiecības, un grauj Ženēvas starptautisko apspriežu norisi; aicina Krievijas Federāciju ievērot starptautisko tiesību pamatprincipus un Gruzijas teritoriālo integritāti, kā arī pildīt Gruzijas un Krievijas 2008. gada vienošanos par pamieru;

| 7. | uzsver, ka ES uzdevums ir skaidri noteikt, kādas nākotnes izredzes tā vēlas piedāvāt, reaģējot uz partnervalstu centieniem un Eiropas perspektīvu; pauž nožēlu par to, ka Krievija šos centienus un Austrumu partnerību līdz šim ir uzskatījusi tikai kā apdraudējumu tās ģeopolitiskajai ietekmes sfērai; norāda, ka muitas savienība un Eirāzijas Ekonomikas savienības līgums, kas stājās spēkā 2015. gada janvārī, paredz tādu ekonomisko integrāciju to dalībvalstu vidū, kura nav saderīga ar asociācijas nolīgumiem un to tirdzniecības komponentu (padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu); aicina Krievijas Federāciju atturēties no ekonomiskā spiediena un draudiem saistībā ar drošību un energoapgādi un ievērot kaimiņvalstu tiesības brīvi izvēlēties savu politisko un ekonomisko likteni; atkārtoti aicina Krievijas Federāciju panākt konfliktu miermīlīgu noregulējumu pie sarunu galda; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ES uzdevums ir skaidri noteikt, kādas nākotnes izredzes tā vēlas piedāvāt, reaģējot uz partnervalstu centieniem un Eiropas perspektīvu; pauž nožēlu par to, ka Krievija šos centienus un Austrumu partnerību līdz šim ir uzskatījusi tikai kā apdraudējumu tās ģeopolitiskajai ietekmes sfērai; norāda, ka muitas savienība un Eirāzijas Ekonomikas savienības līgums, kas stājās spēkā 2015. gada janvārī, paredz tādu ekonomisko integrāciju to dalībvalstu vidū, kura nav saderīga ar asociācijas nolīgumiem un to tirdzniecības komponentu (padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu); aicina Krievijas Federāciju atturēties no ekonomiskā spiediena un draudiem saistībā ar drošību un energoapgādi un ievērot kaimiņvalstu tiesības brīvi izvēlēties savu politisko un ekonomisko likteni; atkārtoti aicina Krievijas Federāciju panākt konfliktu miermīlīgu noregulējumu pie sarunu galda;

| 8. | uzskata, ka muitas savienības un Eirāzijas Ekonomikas savienības izveidošana Eiropas Savienības ideālu iespaidā, kas stājās spēkā 2015. gada janvārī, var labvēlīgi ietekmēt tās dalībvalstis tikai tad, ja Krievijas Federācija pārstās pret tām izmantot ekonomisko spiedienu un draudus saistībā ar drošību un energoapgādi un ļaus kaimiņvalstīm brīvi izvēlēties savu politisko un ekonomisko likteni; norāda, ka jaunās struktūras nav saderīgas ar asociācijas nolīgumiem un padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu, un uzsver nepieciešamību nākotnē rast sadarbības un komunikācijas saskarpunktus, jo jebkurā gadījumā būs jānodrošina tirdzniecība un labas attiecības starp abu pušu valstīm; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka muitas savienības un Eirāzijas Ekonomikas savienības izveidošana Eiropas Savienības ideālu iespaidā, kas stājās spēkā 2015. gada janvārī, var labvēlīgi ietekmēt tās dalībvalstis tikai tad, ja Krievijas Federācija pārstās pret tām izmantot ekonomisko spiedienu un draudus saistībā ar drošību un energoapgādi un ļaus kaimiņvalstīm brīvi izvēlēties savu politisko un ekonomisko likteni; norāda, ka jaunās struktūras nav saderīgas ar asociācijas nolīgumiem un padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu, un uzsver nepieciešamību nākotnē rast sadarbības un komunikācijas saskarpunktus, jo jebkurā gadījumā būs jānodrošina tirdzniecība un labas attiecības starp abu pušu valstīm;

| 9. | apzinās EKI iespējas stimulēt ciešāku sadarbību ar valstīm, kuras vēl nav parakstījušas asociācijas nolīgumu ar ES, un aicina pielikt pūles, lai tās uzrunātu; |
| --- | --- |

9.

apzinās EKI iespējas stimulēt ciešāku sadarbību ar valstīm, kuras vēl nav parakstījušas asociācijas nolīgumu ar ES, un aicina pielikt pūles, lai tās uzrunātu;

| 10. | uzskata, ka Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmē, kas notiks 2015. gada maijā Rīgā, vajadzētu panākt ciešāku Austrumu partnerību, stiprinot politiskās un ekonomiskās saites starp ES un partnervalstīm, kā arī padziļinot un uzlabojot divpusējas un daudzpusējas attiecības starp visām partnervalstīm; aicina ES un partnervalstis konsekventi saglabāt Austrumu partnerības sākotnējo redzējumu, vienlaikus cenšoties īstenot reformas, kas veicina pārmaiņas sabiedrībā un stiprina saites starp attiecīgajām tautām; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmē, kas notiks 2015. gada maijā Rīgā, vajadzētu panākt ciešāku Austrumu partnerību, stiprinot politiskās un ekonomiskās saites starp ES un partnervalstīm, kā arī padziļinot un uzlabojot divpusējas un daudzpusējas attiecības starp visām partnervalstīm; aicina ES un partnervalstis konsekventi saglabāt Austrumu partnerības sākotnējo redzējumu, vienlaikus cenšoties īstenot reformas, kas veicina pārmaiņas sabiedrībā un stiprina saites starp attiecīgajām tautām;

| 11. | apzinās, ka politiskā asociācija, demokrātiskās reformas, cilvēktiesības un pamatbrīvības, publiskās institucionālās kapacitātes stiprināšana un tiesu iestāžu neatkarība, cīņa pret korupciju, energoapgādes drošības un cilvēku savstarpējo kontaktu veicināšana un sadarbība izglītības jomā ir galvenās prioritārās jomas, kurās ES un tās partneriem būtu jāiegulda vairāk centienu un jāpanāk rezultāti Rīgas augstākā līmeņa sanāksmē; |
| --- | --- |

11.

apzinās, ka politiskā asociācija, demokrātiskās reformas, cilvēktiesības un pamatbrīvības, publiskās institucionālās kapacitātes stiprināšana un tiesu iestāžu neatkarība, cīņa pret korupciju, energoapgādes drošības un cilvēku savstarpējo kontaktu veicināšana un sadarbība izglītības jomā ir galvenās prioritārās jomas, kurās ES un tās partneriem būtu jāiegulda vairāk centienu un jāpanāk rezultāti Rīgas augstākā līmeņa sanāksmē;

| 12. | aicina ES nekavējoties noteikt bezvīzu režīmu īstermiņa ceļošanai attiecībā uz tām partnervalstīm, kuras ir piekritušas vīzu režīma liberalizācijas rīcības plānam un izpildījušas to, ja vien ir ievēroti visi nosacījumi; uzsver, ka ir svarīgi sākt īstenot vīzu režīma liberalizācijas rīcības plānu ar tām partnervalstīm, kurās ir vērojams progress, tām īstenojot vīzu atvieglotas izsniegšanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumu ar ES; uzsver, ka ir svarīgi sadarboties, veidojot partnerattiecības vīzu režīma un mobilitātes jomā, kas ir sabiedrību tuvināšanas vektors, kurš liek iedzīvotājiem izjust piederību pie kopīgām vērtībām; |
| --- | --- |

12.

aicina ES nekavējoties noteikt bezvīzu režīmu īstermiņa ceļošanai attiecībā uz tām partnervalstīm, kuras ir piekritušas vīzu režīma liberalizācijas rīcības plānam un izpildījušas to, ja vien ir ievēroti visi nosacījumi; uzsver, ka ir svarīgi sākt īstenot vīzu režīma liberalizācijas rīcības plānu ar tām partnervalstīm, kurās ir vērojams progress, tām īstenojot vīzu atvieglotas izsniegšanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumu ar ES; uzsver, ka ir svarīgi sadarboties, veidojot partnerattiecības vīzu režīma un mobilitātes jomā, kas ir sabiedrību tuvināšanas vektors, kurš liek iedzīvotājiem izjust piederību pie kopīgām vērtībām;

| 13. | uzsver, ka ciešākas ES un partnervalstu attiecības būs atkarīgas no tā, vai demokrātisko reformu gaitā būs sasniegti taustāmi rezultāti, kā arī no tiesiskuma kvalitātes un no pozitīvām pārmaiņām valsts iestāžu, politiskās dzīves un tiesu sistēmas pārvaldībā; šajā sakarā norāda, ka dažās partnervalstīs diemžēl ir novērojama jauna tendence izvēlēties konfrontāciju starp valdību un opozīciju; mudina valdības atturēties no politiskas atriebības un selektīva tiesiskuma un pienācīgi ņemt vērā Eiropas Parlamenta, EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) un citu starptautisko institūciju konkrēti paustas bažas; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka ciešākas ES un partnervalstu attiecības būs atkarīgas no tā, vai demokrātisko reformu gaitā būs sasniegti taustāmi rezultāti, kā arī no tiesiskuma kvalitātes un no pozitīvām pārmaiņām valsts iestāžu, politiskās dzīves un tiesu sistēmas pārvaldībā; šajā sakarā norāda, ka dažās partnervalstīs diemžēl ir novērojama jauna tendence izvēlēties konfrontāciju starp valdību un opozīciju; mudina valdības atturēties no politiskas atriebības un selektīva tiesiskuma un pienācīgi ņemt vērā Eiropas Parlamenta, EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) un citu starptautisko institūciju konkrēti paustas bažas;

| 14. | iesaka ES un partnervalstīm izveidot stratēģiskāku un vairāk uz rezultātiem orientētu pieeju programmās, kuras tās kopīgi izstrādā un īsteno; uzskata, ka tieši ministru sanāksmēs vajadzētu apspriest nozaru sadarbības stratēģijas un ka Austrumu partnerības platformām un to ekspertu grupām būtu aktīvāk jāierosina, jāizstrādā un jāpārskata minētās stratēģijas; |
| --- | --- |

14.

iesaka ES un partnervalstīm izveidot stratēģiskāku un vairāk uz rezultātiem orientētu pieeju programmās, kuras tās kopīgi izstrādā un īsteno; uzskata, ka tieši ministru sanāksmēs vajadzētu apspriest nozaru sadarbības stratēģijas un ka Austrumu partnerības platformām un to ekspertu grupām būtu aktīvāk jāierosina, jāizstrādā un jāpārskata minētās stratēģijas;

| 15. | uzsver, ka Austrumu partnerības ietvaros ir svarīgi paplašināt sadarbības programmas un apmaiņas programmas jauniešiem, studentiem, zinātniekiem un pētniekiem; ar gandarījumu norāda, ka jaunās ES programmas šajās jomās, proti, programma Erasmus+ un Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” pētniecības pamatprogrammā, piedāvā vairākas iespējas veicināt pētnieku mobilitāti un piešķirt stipendijas jauniešiem partnervalstīs; atzinīgi vērtē veiksmīgi rīkotās pirmās Euronest Scola sanāksmes un Austrumu partnerības Jauno līderu forumu, kas notika 2013. un 2014. gadā, un iesaka šādas sanāksmes organizēt regulāri; turklāt mudina ieviest kopīgas dotāciju shēmas kultūras attīstībai un kopīgiem kultūras pasākumiem un ierosina ik mēnesi izdot kopīgu brošūru, kuru publicēs angļu valodā un partnervalstu valodās, lai partnervalstu iedzīvotājiem tiešā veidā sniegtu informāciju par Eiropas Savienību un eiropeisko domāšanas veidu un radītu skaidru priekšstatu par partnervalstu attiecībām ar ES; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka Austrumu partnerības ietvaros ir svarīgi paplašināt sadarbības programmas un apmaiņas programmas jauniešiem, studentiem, zinātniekiem un pētniekiem; ar gandarījumu norāda, ka jaunās ES programmas šajās jomās, proti, programma Erasmus+ un Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” pētniecības pamatprogrammā, piedāvā vairākas iespējas veicināt pētnieku mobilitāti un piešķirt stipendijas jauniešiem partnervalstīs; atzinīgi vērtē veiksmīgi rīkotās pirmās Euronest Scola sanāksmes un Austrumu partnerības Jauno līderu forumu, kas notika 2013. un 2014. gadā, un iesaka šādas sanāksmes organizēt regulāri; turklāt mudina ieviest kopīgas dotāciju shēmas kultūras attīstībai un kopīgiem kultūras pasākumiem un ierosina ik mēnesi izdot kopīgu brošūru, kuru publicēs angļu valodā un partnervalstu valodās, lai partnervalstu iedzīvotājiem tiešā veidā sniegtu informāciju par Eiropas Savienību un eiropeisko domāšanas veidu un radītu skaidru priekšstatu par partnervalstu attiecībām ar ES;

Austrumu partnerības mērķu sasniegšana, īstenojot jauno Eiropas kaimiņattiecību instrumentu 2014.–2020. gadam

| 16. | atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemts Eiropas kaimiņattiecību instruments (EKI) 2014.–2020. gadam, pilnībā pievēršoties Eiropas kaimiņattiecību politikas austrumu virzienam, lai attiecīgie iedzīvotāji sajustu konkrētus un redzamus uzlabojumus; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemts Eiropas kaimiņattiecību instruments (EKI) 2014.–2020. gadam, pilnībā pievēršoties Eiropas kaimiņattiecību politikas austrumu virzienam, lai attiecīgie iedzīvotāji sajustu konkrētus un redzamus uzlabojumus;

| 17. | pauž nožēlu par ievērojamo EKI budžeta samazinājumu salīdzinājumā ar sākotnējo Komisijas priekšlikumu; aicina uzturēt ciešu dialogu ar komisāru, kas ir atbildīgs par Eiropas kaimiņattiecību politiku, lai optimāli izlietotu ierobežotos resursus; uzskata, ka ir jāsaglabā pašreizējais līdzsvars starp EKI austrumu un dienvidu virzienu, arī turpmāk piešķirot 40 % no visiem sadarbībai atvēlētajiem līdzekļiem austrumu reģionam; aicina Komisiju palīdzēt partnervalstīm uzlabot savu administratīvo kapacitāti, lai pilnībā izmantotu iespējamo EKI finansējumu; |
| --- | --- |

17.

pauž nožēlu par ievērojamo EKI budžeta samazinājumu salīdzinājumā ar sākotnējo Komisijas priekšlikumu; aicina uzturēt ciešu dialogu ar komisāru, kas ir atbildīgs par Eiropas kaimiņattiecību politiku, lai optimāli izlietotu ierobežotos resursus; uzskata, ka ir jāsaglabā pašreizējais līdzsvars starp EKI austrumu un dienvidu virzienu, arī turpmāk piešķirot 40 % no visiem sadarbībai atvēlētajiem līdzekļiem austrumu reģionam; aicina Komisiju palīdzēt partnervalstīm uzlabot savu administratīvo kapacitāti, lai pilnībā izmantotu iespējamo EKI finansējumu;

| 18. | norāda, ka ir vajadzīgs līdzsvarotāks līdzekļu sadalījums starp partnervalstīm, vienlaikus atzīstot, ka austrumu partneriem ir jāiesniedz labāki projektu priekšlikumi; uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai Komisija un partnervalstu valdības aktīvāk mudinātu un atbalstītu vietējos dalībniekus, viņiem piesakoties un saņemot EKI atbalstu saviem projektiem; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka ir vajadzīgs līdzsvarotāks līdzekļu sadalījums starp partnervalstīm, vienlaikus atzīstot, ka austrumu partneriem ir jāiesniedz labāki projektu priekšlikumi; uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai Komisija un partnervalstu valdības aktīvāk mudinātu un atbalstītu vietējos dalībniekus, viņiem piesakoties un saņemot EKI atbalstu saviem projektiem;

| 19. | uzsver atbildības un savstarpējas pārskatatbildības principu nozīmi, plānojot un īstenojot valsts programmas saistībā ar EKI; uzskata, ka panākumi ir daļēji saistīti ar ES un partnervalstīm saistošo un savstarpēji saskaņoto pienākumu izpildi; |
| --- | --- |

19.

uzsver atbildības un savstarpējas pārskatatbildības principu nozīmi, plānojot un īstenojot valsts programmas saistībā ar EKI; uzskata, ka panākumi ir daļēji saistīti ar ES un partnervalstīm saistošo un savstarpēji saskaņoto pienākumu izpildi;

| 20. | atšķirībā no 2007.–2013. gada perioda iesaka lielākas pūles veltīt tam, lai palīdzētu partnervalstīm reāli īstenot jaunieviestos tiesību aktus un konsolidēt reformas, kas ir vajadzīgas demokrātijas un tiesiskuma stiprināšanai saskaņā ar ES tiesībām un standartiem; atgādina, ka, pirms sniegt lielāku ES palīdzību, ir jāpārliecinās par īstenošanas rezultātu ticamību; |
| --- | --- |

20.

atšķirībā no 2007.–2013. gada perioda iesaka lielākas pūles veltīt tam, lai palīdzētu partnervalstīm reāli īstenot jaunieviestos tiesību aktus un konsolidēt reformas, kas ir vajadzīgas demokrātijas un tiesiskuma stiprināšanai saskaņā ar ES tiesībām un standartiem; atgādina, ka, pirms sniegt lielāku ES palīdzību, ir jāpārliecinās par īstenošanas rezultātu ticamību;

| 21. | aicina Komisiju un partnervalstis ierobežot prioritāšu skaitu valsts rīcības plānā un daudzvalstu reģionālajās programmās 2014.–2015. gadam, lai maksimāli palielinātu to ietekmi un panāktu taustāmus un skaitliski izsakāmus rezultātus; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju un partnervalstis ierobežot prioritāšu skaitu valsts rīcības plānā un daudzvalstu reģionālajās programmās 2014.–2015. gadam, lai maksimāli palielinātu to ietekmi un panāktu taustāmus un skaitliski izsakāmus rezultātus;

| 22. | mudina Komisiju sagatavot vispusīgu stratēģiju attiecībām ar Baltkrieviju, lai sekmētu savstarpējo sapratni un valsts modernizāciju un demokratizāciju; uzskata, ka šādā stratēģijā ir jāiekļauj prioritārās reformu jomas Baltkrievijā, lai uzlabotu attiecības un nodrošinātu efektīvu sadarbību EKP ietvaros, izmantojot principu “jo lielākas reformas, jo lielāks atbalsts”; |
| --- | --- |

22.

mudina Komisiju sagatavot vispusīgu stratēģiju attiecībām ar Baltkrieviju, lai sekmētu savstarpējo sapratni un valsts modernizāciju un demokratizāciju; uzskata, ka šādā stratēģijā ir jāiekļauj prioritārās reformu jomas Baltkrievijā, lai uzlabotu attiecības un nodrošinātu efektīvu sadarbību EKP ietvaros, izmantojot principu “jo lielākas reformas, jo lielāks atbalsts”;

| 23. | pozitīvi vērtē tādus EKI īstenošanas noteikumus, kuru pamatā ir uz stimuliem balstīta un īpaši pielāgota pieeja; uzskata, ka tie pienācīgi balstās uz principu “jo lielākas reformas, jo lielāks atbalsts”, kas līdz šim ticis piemērots visai ierobežoti; uzsver, ka princips “jo lielākas reformas, jo lielāks atbalsts” vienlaikus nozīmē “jo mazākas reformas, jo mazāks atbalsts”, kas būtu attaisnots gadījumos, kad attiecīgās valstis nevēlas veikt nepieciešamās reformas; tomēr uzskata, ka būtu jāsaglabā reģionālā perspektīva, proti, uzlabojot daudzpusējus kontaktus un atbalstot pārrobežu sadarbības projektus un platformas; šajā sakarā atzinīgi vērtē to, ka 10 % no EKI budžeta ir piešķirti, izmantojot vispārīgas daudzvalstu programmas, partnervalstīm, kas guvušas panākumus patiesas un ilgtspējīgas demokrātijas izveidošanā un konsolidēšanā, kā arī attiecīgo reformu īstenošanā, par kurām tika panākta vienošanās; |
| --- | --- |

23.

pozitīvi vērtē tādus EKI īstenošanas noteikumus, kuru pamatā ir uz stimuliem balstīta un īpaši pielāgota pieeja; uzskata, ka tie pienācīgi balstās uz principu “jo lielākas reformas, jo lielāks atbalsts”, kas līdz šim ticis piemērots visai ierobežoti; uzsver, ka princips “jo lielākas reformas, jo lielāks atbalsts” vienlaikus nozīmē “jo mazākas reformas, jo mazāks atbalsts”, kas būtu attaisnots gadījumos, kad attiecīgās valstis nevēlas veikt nepieciešamās reformas; tomēr uzskata, ka būtu jāsaglabā reģionālā perspektīva, proti, uzlabojot daudzpusējus kontaktus un atbalstot pārrobežu sadarbības projektus un platformas; šajā sakarā atzinīgi vērtē to, ka 10 % no EKI budžeta ir piešķirti, izmantojot vispārīgas daudzvalstu programmas, partnervalstīm, kas guvušas panākumus patiesas un ilgtspējīgas demokrātijas izveidošanā un konsolidēšanā, kā arī attiecīgo reformu īstenošanā, par kurām tika panākta vienošanās;

| 24. | ar gandarījumu norāda, ka EKI finansējums atsevišķiem valsts rīcības plāniem svārstīsies 20 % robežās, kas paredz lielāku diferenciāciju EKI līdzekļu izmantošanā; |
| --- | --- |

24.

ar gandarījumu norāda, ka EKI finansējums atsevišķiem valsts rīcības plāniem svārstīsies 20 % robežās, kas paredz lielāku diferenciāciju EKI līdzekļu izmantošanā;

| 25. | iesaka ES sniegt atbilstīgu tehnisko palīdzību, lai atbalstītu partnervalstu centienus tuvināt savus tiesību aktus ES tiesību aktiem un standartiem nolūkā nodrošināt ES tiesību aktu kopuma visu vajadzīgo daļu vienmērīgu un pakāpenisku pārņemšanu un panākt konkrētus un redzamus ieguvumus ekonomikai un iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

25.

iesaka ES sniegt atbilstīgu tehnisko palīdzību, lai atbalstītu partnervalstu centienus tuvināt savus tiesību aktus ES tiesību aktiem un standartiem nolūkā nodrošināt ES tiesību aktu kopuma visu vajadzīgo daļu vienmērīgu un pakāpenisku pārņemšanu un panākt konkrētus un redzamus ieguvumus ekonomikai un iedzīvotājiem;

| 26. | uzsver, ka ES palīdzībai ir jābūt vērstai arī uz reģionālo atšķirību mazināšanu partnervalstu ekonomikā un sociālajā jomā, jo projektus bieži vien īsteno tikai vienā reģionā vai galvaspilsētā un cilvēki attālākās vietās negūst nekādu labumu no šādiem projektiem un maz ko zina par ES integrācijas procesa priekšrocībām; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka ES palīdzībai ir jābūt vērstai arī uz reģionālo atšķirību mazināšanu partnervalstu ekonomikā un sociālajā jomā, jo projektus bieži vien īsteno tikai vienā reģionā vai galvaspilsētā un cilvēki attālākās vietās negūst nekādu labumu no šādiem projektiem un maz ko zina par ES integrācijas procesa priekšrocībām;

| 27. | aicina ES un tās dalībvalstis saskaņoti un efektīvi īstenot sadarbības un atbalsta politiku attiecībā uz partnervalstīm, koordinējot to ar citiem starptautiskajiem un atsevišķu valstu līdzekļu devējiem; stingri mudina kopīgi plānot darbības un projektus partnervalstīs; aicina uz ciešāku koordināciju un sinerģijas veicināšanu, īstenojot EKI un citu ES instrumentu finansētus projektus un ES programmas, kurās var piedalīties Austrumu partnerības valstis, un vienlaikus uzsver, ka, izmantojot izveidojušos sadarbības veidus, piemēram, līdzekļu devēju un investoru konferences, darba grupas, ES delegāciju un dalībvalstu vēstniecību kontaktus uz vietas u. c., ir jāpatur prātā saskaņotie politikas mērķi; |
| --- | --- |

27.

aicina ES un tās dalībvalstis saskaņoti un efektīvi īstenot sadarbības un atbalsta politiku attiecībā uz partnervalstīm, koordinējot to ar citiem starptautiskajiem un atsevišķu valstu līdzekļu devējiem; stingri mudina kopīgi plānot darbības un projektus partnervalstīs; aicina uz ciešāku koordināciju un sinerģijas veicināšanu, īstenojot EKI un citu ES instrumentu finansētus projektus un ES programmas, kurās var piedalīties Austrumu partnerības valstis, un vienlaikus uzsver, ka, izmantojot izveidojušos sadarbības veidus, piemēram, līdzekļu devēju un investoru konferences, darba grupas, ES delegāciju un dalībvalstu vēstniecību kontaktus uz vietas u. c., ir jāpatur prātā saskaņotie politikas mērķi;

| 28. | uzsver, ka pilsoniskajai sabiedrībai ir liela nozīme, veicinot politisko dialogu un demokrātisko reformu procesus partnervalstīs; iesaka ES politiskās saistības pret pilsonisko sabiedrību partnervalstīs atspoguļot visā EKI plānošanas gaitā; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka pilsoniskajai sabiedrībai ir liela nozīme, veicinot politisko dialogu un demokrātisko reformu procesus partnervalstīs; iesaka ES politiskās saistības pret pilsonisko sabiedrību partnervalstīs atspoguļot visā EKI plānošanas gaitā;

| 29. | aicina Austrumu partnerības valstu parlamentus veicināt diskusijas un uzlabot sabiedrības informētību par notiekošajiem procesiem un galvenajiem sasniegumiem saistībā ar jauno Eiropas kaimiņattiecību instrumentu 2014.–2020. gadam, lai uzlabotu ES programmu atpazīstamību attiecīgajās valstīs; |
| --- | --- |

29.

aicina Austrumu partnerības valstu parlamentus veicināt diskusijas un uzlabot sabiedrības informētību par notiekošajiem procesiem un galvenajiem sasniegumiem saistībā ar jauno Eiropas kaimiņattiecību instrumentu 2014.–2020. gadam, lai uzlabotu ES programmu atpazīstamību attiecīgajās valstīs;

| 30. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem šo rezolūciju nosūtīt Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu komisāram, Eiropas Ārējās darbības dienestam, kā arī ES dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

30.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem šo rezolūciju nosūtīt Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu komisāram, Eiropas Ārējās darbības dienestam, kā arī ES dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemta 2015. gada 17. martā Erevānā Armēnijā.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0229.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0567.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0446.

---

| 23.9.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 315/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 315/7

---

REZOLŪCIJA (1)

par ES un Austrumu partnerības valstu sadarbību infrastruktūras jomā: kopīgi autotransporta, dzelzceļa transporta un gaisa transporta projekti

(2015/C 315/02)

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politiku, virzību uz spēcīgāku partnerību – EP nostāja attiecībā uz 2012. gada progresa ziņojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politiku, virzību uz spēcīgāku partnerību – EP nostāja attiecībā uz 2012. gada progresa ziņojumiem,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas par Eiropas kaimiņattiecību politikas austrumu dimensijas pārskatīšanu un par Armēnijas Republiku, Azerbaidžānas Republiku, Baltkrievijas Republiku, Gruziju, Moldovas Republiku un Ukrainu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas par Eiropas kaimiņattiecību politikas austrumu dimensijas pārskatīšanu un par Armēnijas Republiku, Azerbaidžānas Republiku, Baltkrievijas Republiku, Gruziju, Moldovas Republiku un Ukrainu,

| — | ņemot vērā Austrumu partnerības samita (Viļņa, 2013. gada 28. un 29. novembris) kopīgo deklarāciju “Austrumu partnerība – turpmākā rīcība”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumu partnerības samita (Viļņa, 2013. gada 28. un 29. novembris) kopīgo deklarāciju “Austrumu partnerība – turpmākā rīcība”,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “ES un tās blakusesošie reģioni: atjaunota pieeja sadarbībai transporta jomā” (COM(2011) 415) un Komisijas sagatavoto Eiropas Savienības kaimiņvalstu transporta plānu, kas attiecas uz aviācijas nozari, jūras un iekšzemes ūdensceļu transportu, autotransportu un dzelzceļa transportu, kā arī infrastruktūras savienojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “ES un tās blakusesošie reģioni: atjaunota pieeja sadarbībai transporta jomā” (COM(2011) 415) un Komisijas sagatavoto Eiropas Savienības kaimiņvalstu transporta plānu, kas attiecas uz aviācijas nozari, jūras un iekšzemes ūdensceļu transportu, autotransportu un dzelzceļa transportu, kā arī infrastruktūras savienojumiem,

| — | ņemot vērā ES dalībvalstu un Austrumu partnerības valstu transporta ministru un Eiropas Komisijas pārstāvju kopīgo deklarāciju par turpmāko sadarbību transporta jomā Austrumu partnerībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES dalībvalstu un Austrumu partnerības valstu transporta ministru un Eiropas Komisijas pārstāvju kopīgo deklarāciju par turpmāko sadarbību transporta jomā Austrumu partnerībā,

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par sadarbību ar ES kaimiņreģioniem transporta jomā, kas pieņemti Transporta, telekomunikāciju un enerģētikas padomes 3116. sanāksmē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par sadarbību ar ES kaimiņreģioniem transporta jomā, kas pieņemti Transporta, telekomunikāciju un enerģētikas padomes 3116. sanāksmē,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2011. gada Balto grāmatu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu – virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2011. gada Balto grāmatu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu – virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu”,

| — | ņemot vērā Austrumu partnerības reģionālā transporta tīkla prioritāro infrastruktūras projektu sarakstu, kas apstiprināts ES un Austrumu partnerības transporta ministru 2013. gada 9. oktobra sanāksmē Luksemburgā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumu partnerības reģionālā transporta tīkla prioritāro infrastruktūras projektu sarakstu, kas apstiprināts ES un Austrumu partnerības transporta ministru 2013. gada 9. oktobra sanāksmē Luksemburgā,

| — | ņemot vērā ES un Ukrainas, Moldovas un Gruzijas asociācijas nolīgumu parakstīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Ukrainas, Moldovas un Gruzijas asociācijas nolīgumu parakstīšanu,

| — | ņemot vērā to, cik efektīva preču pārvadājumu, sakaru izveides un labākas tirgus integrācijas vajadzībām ir jūras un upju kuģniecība, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, cik efektīva preču pārvadājumu, sakaru izveides un labākas tirgus integrācijas vajadzībām ir jūras un upju kuģniecība,

| 1. | uzsver, ka transports ir izšķirīgi svarīgs Eiropas labklājībai, jo ļauj efektīvi izplatīt preces un sniedz iespēju iedzīvotājiem brīvi ceļot; atgādina, ka ES ir svarīga Austrumu partnerības (AP) valstu politiskā un ekonomiskā partnere un ka spēcīgāka sadarbība transporta nozarē varētu būtiski palīdzēt šīm valstīm nostiprināt savu ekonomiku un panākt lielāku politisko stabilitāti; norāda, ka ES un kaimiņreģionu iedzīvotāji un uzņēmumi gūst tiešu labumu no uzlabotas sadarbības transporta jomā, kuras mērķis ir samazināt preču, pakalpojumu un pasažieru transportam iztērēto laiku un resursus, un ka ciešāka tirgus integrācija var palīdzēt arī pavērt jaunas tirgus iespējas gan ES, gan kaimiņreģionu uzņēmumiem; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka transports ir izšķirīgi svarīgs Eiropas labklājībai, jo ļauj efektīvi izplatīt preces un sniedz iespēju iedzīvotājiem brīvi ceļot; atgādina, ka ES ir svarīga Austrumu partnerības (AP) valstu politiskā un ekonomiskā partnere un ka spēcīgāka sadarbība transporta nozarē varētu būtiski palīdzēt šīm valstīm nostiprināt savu ekonomiku un panākt lielāku politisko stabilitāti; norāda, ka ES un kaimiņreģionu iedzīvotāji un uzņēmumi gūst tiešu labumu no uzlabotas sadarbības transporta jomā, kuras mērķis ir samazināt preču, pakalpojumu un pasažieru transportam iztērēto laiku un resursus, un ka ciešāka tirgus integrācija var palīdzēt arī pavērt jaunas tirgus iespējas gan ES, gan kaimiņreģionu uzņēmumiem;

| 2. | uzskata, ka labāki transporta savienojumi ir panākami ar transporta infrastruktūras uzlabojumiem un ciešāku tirgus integrāciju, kas nodrošinātu raitu ceļošanu pasažieriem un efektīvu un drošu preču transportu, ņemot vērā AP valstu specifisko ģeogrāfisko stāvokli; šajā sakarā pauž cerību, ka tiks izveidota skaidra saikne starp AP valstu transporta politiku un stratēģiju “Eiropa 2020”; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka labāki transporta savienojumi ir panākami ar transporta infrastruktūras uzlabojumiem un ciešāku tirgus integrāciju, kas nodrošinātu raitu ceļošanu pasažieriem un efektīvu un drošu preču transportu, ņemot vērā AP valstu specifisko ģeogrāfisko stāvokli; šajā sakarā pauž cerību, ka tiks izveidota skaidra saikne starp AP valstu transporta politiku un stratēģiju “Eiropa 2020”;

| 3. | uzsver, ka ES un Austrumu partnerības valstu transporta tirgu ciešāka integrācija ir atkarīga no katras valsts gribas un gatavības attiecīgi rīkoties, kā arī no kaimiņvalstu progresa ES standartiem līdzvērtīgu drošības, drošuma, vides un sociālo standartu piemērošanā; aicina ES sniegt visu vajadzīgo tehnisko atbalstu un konsultācijas, nevis piekopt protekcionisma politiku; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka ES un Austrumu partnerības valstu transporta tirgu ciešāka integrācija ir atkarīga no katras valsts gribas un gatavības attiecīgi rīkoties, kā arī no kaimiņvalstu progresa ES standartiem līdzvērtīgu drošības, drošuma, vides un sociālo standartu piemērošanā; aicina ES sniegt visu vajadzīgo tehnisko atbalstu un konsultācijas, nevis piekopt protekcionisma politiku;

| 4. | uzsver, ka Eiropas austrumu un rietumu daļām raksturīgas ļoti lielas transporta infrastruktūras atšķirības, kas ir jānovērš, un ka Eiropas transporta infrastruktūrai jābūt vienveidīgākai; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka Eiropas austrumu un rietumu daļām raksturīgas ļoti lielas transporta infrastruktūras atšķirības, kas ir jānovērš, un ka Eiropas transporta infrastruktūrai jābūt vienveidīgākai;

| 5. | atgādina, ka liela problēma ir pārslodze, jo īpaši autotransportā un gaisa transportā; uzsver, ka jācīnās pret Eiropas transporta lielo nepietiekamās caurlaides spējas problēmu, lai apmierinātu iedzīvotāju pieprasījumu pēc ceļošanas iespējām un ekonomisko vajadzību pārvadāt preces un pakalpojumus, vienlaikus rēķinoties ar resursu un vides ierobežojumiem; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka liela problēma ir pārslodze, jo īpaši autotransportā un gaisa transportā; uzsver, ka jācīnās pret Eiropas transporta lielo nepietiekamās caurlaides spējas problēmu, lai apmierinātu iedzīvotāju pieprasījumu pēc ceļošanas iespējām un ekonomisko vajadzību pārvadāt preces un pakalpojumus, vienlaikus rēķinoties ar resursu un vides ierobežojumiem;

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka pieņemtas jaunās TEN-T pamatnostādnes, kas veido aprises visaptverošajam stratēģiskās Eiropas infrastruktūras pamattīklam Eiropas Savienības austrumos un rietumos un tādējādi arī Eiropas vienotajai transporta telpai; aicina Eiropas Komisiju apsvērt iespēju TEN-T pamattīklu savienot ar AP valstu transporta tīkliem; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē to, ka pieņemtas jaunās TEN-T pamatnostādnes, kas veido aprises visaptverošajam stratēģiskās Eiropas infrastruktūras pamattīklam Eiropas Savienības austrumos un rietumos un tādējādi arī Eiropas vienotajai transporta telpai; aicina Eiropas Komisiju apsvērt iespēju TEN-T pamattīklu savienot ar AP valstu transporta tīkliem;

| 7. | aicina Komisiju kopā ar Austrumu partnerības valstu valdībām veikt un publicēt kopīgu novērtējuma pētījumu par abām pusēm svarīgu transporta infrastruktūru, mezgliem un savienojumiem, kas varētu veidot visaptverošu pamatu turpmākiem kopīgiem projektiem; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju kopā ar Austrumu partnerības valstu valdībām veikt un publicēt kopīgu novērtējuma pētījumu par abām pusēm svarīgu transporta infrastruktūru, mezgliem un savienojumiem, kas varētu veidot visaptverošu pamatu turpmākiem kopīgiem projektiem;

| 8. | ņem vērā to, ka infrastruktūras finansējums aizvien vairāk noslogo publiskā sektora resursus; uzsver, ka vajadzīga jauna finansēšanas un cenu noteikšanas pieeja, kuras pamatā būtu publiskā un privātā sektora partnerības un kura vietējām kopienām dotu iespēju sadarboties ar ieinteresētiem privātā sektora dalībniekiem un valsts aģentūrām un izmantot starptautiskos finansējuma avotus, lai radītu transporta līdzekļus, kas būtu izdevīgi visiem iesaistītajiem dalībniekiem; mudina ES dalībvalstis un AP valstis dalīties labākajā pieredzē un pastiprināt sadarbību šajā jomā; |
| --- | --- |

8.

ņem vērā to, ka infrastruktūras finansējums aizvien vairāk noslogo publiskā sektora resursus; uzsver, ka vajadzīga jauna finansēšanas un cenu noteikšanas pieeja, kuras pamatā būtu publiskā un privātā sektora partnerības un kura vietējām kopienām dotu iespēju sadarboties ar ieinteresētiem privātā sektora dalībniekiem un valsts aģentūrām un izmantot starptautiskos finansējuma avotus, lai radītu transporta līdzekļus, kas būtu izdevīgi visiem iesaistītajiem dalībniekiem; mudina ES dalībvalstis un AP valstis dalīties labākajā pieredzē un pastiprināt sadarbību šajā jomā;

| 9. | atzīst, cik svarīgi ir vēl vairāk uzlabot AP valstu investīciju vidi, lai tās varētu piesaistīt ES dalībvalstu ieguldījumus autotransporta, dzelzceļa, jūras un gaisa transporta nozarē, kuri palīdzētu attīstīt attiecīgo infrastruktūru, veicinātu AP valstu un ES dalībvalstu integrāciju, ES standartu pieņemšanu un spēju veidošanu AP valstīs; |
| --- | --- |

9.

atzīst, cik svarīgi ir vēl vairāk uzlabot AP valstu investīciju vidi, lai tās varētu piesaistīt ES dalībvalstu ieguldījumus autotransporta, dzelzceļa, jūras un gaisa transporta nozarē, kuri palīdzētu attīstīt attiecīgo infrastruktūru, veicinātu AP valstu un ES dalībvalstu integrāciju, ES standartu pieņemšanu un spēju veidošanu AP valstīs;

| 10. | aicina Komisiju un Austrumu partnerības valstu valdības turpmākos tirdzniecības nolīgumos iekļaut ērta transporta principu; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju un Austrumu partnerības valstu valdības turpmākos tirdzniecības nolīgumos iekļaut ērta transporta principu;

| 11. | uzsver, ka AP valstu transporta reformām vajadzētu nodrošināt ciešāku tuvināšanos ES transporta standartiem; uzskata, ka būtu jānoslēdz ES un AP valstu sarunas par gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumiem ar valstīm, kas tās jau sākušas, un šajā sakarā pauž cerību, ka drīz sāksies līdzīgas sarunas arī ar pārējām AP valstīm; uzskata, ka ar politikas reformu būtu jāuzlabo kuģošanas drošība un jūras satiksmes drošība, ka saskaņā ar Parīzes memorandu par ostas valsts kontroli būtu jāuzlabo karogi un ka partnervalstīm vajadzētu varēt apliecināt progresu ceļu satiksmes drošības jomā un konkrētu rīcību, ko tās veic, lai uzlabotu dzelzceļa savstarpējo izmantojamību ar ES; uzskata, ka būtu jāuzlabo transporta savienojumi ar ES, uzlabojot tīklu plānošanu un īstenojot prioritārus infrastruktūras projektus, kas palīdz savienot partnervalstis ar Eiropas transporta tīklu; mudina partnervalstis atjaunot esošos ceļus un būvēt jaunus; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka AP valstu transporta reformām vajadzētu nodrošināt ciešāku tuvināšanos ES transporta standartiem; uzskata, ka būtu jānoslēdz ES un AP valstu sarunas par gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumiem ar valstīm, kas tās jau sākušas, un šajā sakarā pauž cerību, ka drīz sāksies līdzīgas sarunas arī ar pārējām AP valstīm; uzskata, ka ar politikas reformu būtu jāuzlabo kuģošanas drošība un jūras satiksmes drošība, ka saskaņā ar Parīzes memorandu par ostas valsts kontroli būtu jāuzlabo karogi un ka partnervalstīm vajadzētu varēt apliecināt progresu ceļu satiksmes drošības jomā un konkrētu rīcību, ko tās veic, lai uzlabotu dzelzceļa savstarpējo izmantojamību ar ES; uzskata, ka būtu jāuzlabo transporta savienojumi ar ES, uzlabojot tīklu plānošanu un īstenojot prioritārus infrastruktūras projektus, kas palīdz savienot partnervalstis ar Eiropas transporta tīklu; mudina partnervalstis atjaunot esošos ceļus un būvēt jaunus;

| 12. | ņem vērā to, ka Austrumu partnerības teritorijā pastāv slēgtas robežas, kā arī to valstu savienojumu problēmas, kurām nav tiešas pieejas jūrai, un šajā sakarā aicina ES atbalstīt atvērtākus un pieejamākus savienojumu veidus, īstenojot konkrētus projektus; |
| --- | --- |

12.

ņem vērā to, ka Austrumu partnerības teritorijā pastāv slēgtas robežas, kā arī to valstu savienojumu problēmas, kurām nav tiešas pieejas jūrai, un šajā sakarā aicina ES atbalstīt atvērtākus un pieejamākus savienojumu veidus, īstenojot konkrētus projektus;

| 13. | uzsver, ka šobrīd veidotā Eiropas vienotā gaisa telpa būtu jāpaplašina, lai iekļautu ES kaimiņvalstis, bet tā priekšnosacījums ir ES tiesību un ES pārvadātāja izraudzīšanas principa atzīšana; norāda, ka vienotās gaisa telpas mērķis ir uzlabot drošību un mazināt kavējumus, izmaksas un emisijas un ka vienotās gaisa telpas pakāpeniskās izveides ietvaros ES kaimiņvalstis vēlas izveidot funkcionālus gaisa telpas blokus ar ES dalībvalstīm vai tiem pievienoties; aicina AP valstis palīdzēt nodrošināt raitu gaisa sakaru darbību starp ES un AP valstīm un Austrumu partnerības teritorijā; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka šobrīd veidotā Eiropas vienotā gaisa telpa būtu jāpaplašina, lai iekļautu ES kaimiņvalstis, bet tā priekšnosacījums ir ES tiesību un ES pārvadātāja izraudzīšanas principa atzīšana; norāda, ka vienotās gaisa telpas mērķis ir uzlabot drošību un mazināt kavējumus, izmaksas un emisijas un ka vienotās gaisa telpas pakāpeniskās izveides ietvaros ES kaimiņvalstis vēlas izveidot funkcionālus gaisa telpas blokus ar ES dalībvalstīm vai tiem pievienoties; aicina AP valstis palīdzēt nodrošināt raitu gaisa sakaru darbību starp ES un AP valstīm un Austrumu partnerības teritorijā;

| 14. | atgādina, ka tirdzniecības plūsmās ar visām AP valstīm, kam ir sauszemes robeža ar ES, ļoti svarīgs ir autotransports; taču norāda, ka efektīvu preču plūsmu starp ES un tās austrumu kaimiņvalstīm joprojām kavē apgrūtinošās administratīvās robežšķērsošanas procedūras un ka vidēji 40 % kopējā pārvadājuma ilguma ir zaudēts uz robežām administratīvo procedūru neatbilstību dēļ; uzsver, ka tirdzniecības veicināšanas nolūkā ir svarīgi atvieglot robežšķērsošanas procedūras, samazinot vajadzīgo laiku un izmaksas, un ka visām AP valstīm nāktu par labu dalīties pieredzē par sekmīgām reformām šajā jomā; |
| --- | --- |

14.

atgādina, ka tirdzniecības plūsmās ar visām AP valstīm, kam ir sauszemes robeža ar ES, ļoti svarīgs ir autotransports; taču norāda, ka efektīvu preču plūsmu starp ES un tās austrumu kaimiņvalstīm joprojām kavē apgrūtinošās administratīvās robežšķērsošanas procedūras un ka vidēji 40 % kopējā pārvadājuma ilguma ir zaudēts uz robežām administratīvo procedūru neatbilstību dēļ; uzsver, ka tirdzniecības veicināšanas nolūkā ir svarīgi atvieglot robežšķērsošanas procedūras, samazinot vajadzīgo laiku un izmaksas, un ka visām AP valstīm nāktu par labu dalīties pieredzē par sekmīgām reformām šajā jomā;

| 15. | vērš uzmanību uz to, ka ceļu satiksmes negadījumos gūtu traumu izraisīti nāves gadījumi vairumā AP valstu ir ievērojami biežāki nekā vidēji ES un ka līdz ar to zemais AP valstu ceļu satiksmes drošības līmenis tieši raisa bažas arī ES; uzsver, ka viena no prioritātēm ES sadarbībā ar kaimiņreģioniem un to finansiālā atbalstā ir ceļu satiksmes drošības uzlabošana ar apmācībām, paraugprakses apmaiņu, informētības palielināšanu un drošākas autotransporta infrastruktūras, tostarp drošu stāvvietu, veicināšanu; mudina Eiropas Komisiju izpētīt, vai kopīgos ES mēroga viedo transporta sistēmu pakalpojumus būtu iespējams paplašināt, ietverot AP valstis; |
| --- | --- |

15.

vērš uzmanību uz to, ka ceļu satiksmes negadījumos gūtu traumu izraisīti nāves gadījumi vairumā AP valstu ir ievērojami biežāki nekā vidēji ES un ka līdz ar to zemais AP valstu ceļu satiksmes drošības līmenis tieši raisa bažas arī ES; uzsver, ka viena no prioritātēm ES sadarbībā ar kaimiņreģioniem un to finansiālā atbalstā ir ceļu satiksmes drošības uzlabošana ar apmācībām, paraugprakses apmaiņu, informētības palielināšanu un drošākas autotransporta infrastruktūras, tostarp drošu stāvvietu, veicināšanu; mudina Eiropas Komisiju izpētīt, vai kopīgos ES mēroga viedo transporta sistēmu pakalpojumus būtu iespējams paplašināt, ietverot AP valstis;

| 16. | atzinīgi vērtē to, ka vairākas AP valstis ir paudušas interesi palielināt piekļuvi autotransporta tirgum ar ES, un uzskata, ka ES vajadzētu izmantot savu ārējo kompetenci šajā jomā, lai panāktu ciešāku tirgus integrāciju ar šīm valstīm; šajā sakarā aicina Komisiju cieši uzraudzīt partnervalstis, lai pārliecinātos, ka tās īsteno un piemēro attiecīgos drošības, drošuma, vides un sociālos standartus, un lai nodrošinātu, ka dalībvalstis neveic protekcionisma pasākumus; uzskata, ka šādas iniciatīvas galvenajam mērķim vajadzētu būt pakāpeniskai kvantitatīvo ierobežojumu atcelšanai apmaiņā pret tādu standartu īstenošanu, kuri garantē starp ES un AP valstīm sniegto autotransporta pakalpojumu kvalitāti, kas pašreizējos divpusējos režīmos nav skatīta; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē to, ka vairākas AP valstis ir paudušas interesi palielināt piekļuvi autotransporta tirgum ar ES, un uzskata, ka ES vajadzētu izmantot savu ārējo kompetenci šajā jomā, lai panāktu ciešāku tirgus integrāciju ar šīm valstīm; šajā sakarā aicina Komisiju cieši uzraudzīt partnervalstis, lai pārliecinātos, ka tās īsteno un piemēro attiecīgos drošības, drošuma, vides un sociālos standartus, un lai nodrošinātu, ka dalībvalstis neveic protekcionisma pasākumus; uzskata, ka šādas iniciatīvas galvenajam mērķim vajadzētu būt pakāpeniskai kvantitatīvo ierobežojumu atcelšanai apmaiņā pret tādu standartu īstenošanu, kuri garantē starp ES un AP valstīm sniegto autotransporta pakalpojumu kvalitāti, kas pašreizējos divpusējos režīmos nav skatīta;

| 17. | uzsver, ka, lai pilnībā izmantotu dzelzceļa kravas pārvadājumu potenciālu (tostarp atjaunotu esošos sliežu ceļus un būvētu jaunus, efektīvākus), ir vajadzīgas atvērtas, godīgas, nediskriminējošas, pārredzamas un efektīvas sistēmas, kā iekasēt maksu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu koridoros starp ES, tās austrumu kaimiņvalstīm, Tuvajiem Austrumiem un Āziju; mudina uz reģionālu sadarbību šajā jomā un ar nožēlu norāda, ka fiziskie šķēršļi tirdzniecības un kravas pārvadājumu attīstībai ietver arī savstarpēji izmantojamu dzelzceļa sistēmu trūkumu, neadekvātas tehnoloģijas un ritošo sastāvu, kas ir sliktā stāvoklī; norāda, ka dzelzceļa pasažieru transporta efektivitāti var palielināt, uzlabojot sadarbību robežpunktos, un tam nebūtu vajadzīgi ievērojami ieguldījumi infrastruktūrā; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka, lai pilnībā izmantotu dzelzceļa kravas pārvadājumu potenciālu (tostarp atjaunotu esošos sliežu ceļus un būvētu jaunus, efektīvākus), ir vajadzīgas atvērtas, godīgas, nediskriminējošas, pārredzamas un efektīvas sistēmas, kā iekasēt maksu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu koridoros starp ES, tās austrumu kaimiņvalstīm, Tuvajiem Austrumiem un Āziju; mudina uz reģionālu sadarbību šajā jomā un ar nožēlu norāda, ka fiziskie šķēršļi tirdzniecības un kravas pārvadājumu attīstībai ietver arī savstarpēji izmantojamu dzelzceļa sistēmu trūkumu, neadekvātas tehnoloģijas un ritošo sastāvu, kas ir sliktā stāvoklī; norāda, ka dzelzceļa pasažieru transporta efektivitāti var palielināt, uzlabojot sadarbību robežpunktos, un tam nebūtu vajadzīgi ievērojami ieguldījumi infrastruktūrā;

| 18. | mudina popularizēt mazoglekļa transportlīdzekļus un alternatīvo degvielu infrastruktūru, lai samazinātu fosilā kurināmā patēriņu un tādējādi mazinātu transporta ietekmi uz vidi; |
| --- | --- |

18.

mudina popularizēt mazoglekļa transportlīdzekļus un alternatīvo degvielu infrastruktūru, lai samazinātu fosilā kurināmā patēriņu un tādējādi mazinātu transporta ietekmi uz vidi;

| 19. | uzsver, ka būtu jāturpina reformas, kuru mērķis ir AP valstu dzelzceļa nozari tuvināt ES standartiem (drošības, drošuma, vides, sociālajiem un savstarpēja izmantojamības), jo tas ne vien būtu izdevīgi pasažieru un kravas transportam, bet arī piesaistītu dzelzceļa nozarei vairāk ieguldījumu; norāda, ka liels pieprasījums pēc ritošā sastāva modernizācijas kaimiņvalstīs rada jaunas tirgus iespējas ES uzņēmumiem; uzsver, ka minētās reformas ir arī priekšnosacījums jebkādai turpmākai tirgus atvēršanai; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka būtu jāturpina reformas, kuru mērķis ir AP valstu dzelzceļa nozari tuvināt ES standartiem (drošības, drošuma, vides, sociālajiem un savstarpēja izmantojamības), jo tas ne vien būtu izdevīgi pasažieru un kravas transportam, bet arī piesaistītu dzelzceļa nozarei vairāk ieguldījumu; norāda, ka liels pieprasījums pēc ritošā sastāva modernizācijas kaimiņvalstīs rada jaunas tirgus iespējas ES uzņēmumiem; uzsver, ka minētās reformas ir arī priekšnosacījums jebkādai turpmākai tirgus atvēršanai;

| 20. | mudina ES palīdzēt panākt atbilstību, daloties informācijā par valsts civilās aviācijas drošības programmu izveidi un paraugpraksē aviācijas drošības pasākumu īstenošanas un kvalitātes kontroles jomā; uzsver, ka būtu pilnībā jāīsteno Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) noteiktie starptautiskie aviācijas drošības standarti, un norāda, ka regulējuma konverģenci, galvenais – starptautisko standartu ieviešanu, šajā reģionā varētu sekmēt ar dziļākām zināšanām par Eiropas Civilās aviācijas konferences (ECAC) aviācijas drošības noteikumiem un ES primārajos tiesību aktos noteiktajiem principiem, kā arī ar to labāku īstenošanu; |
| --- | --- |

20.

mudina ES palīdzēt panākt atbilstību, daloties informācijā par valsts civilās aviācijas drošības programmu izveidi un paraugpraksē aviācijas drošības pasākumu īstenošanas un kvalitātes kontroles jomā; uzsver, ka būtu pilnībā jāīsteno Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) noteiktie starptautiskie aviācijas drošības standarti, un norāda, ka regulējuma konverģenci, galvenais – starptautisko standartu ieviešanu, šajā reģionā varētu sekmēt ar dziļākām zināšanām par Eiropas Civilās aviācijas konferences (ECAC) aviācijas drošības noteikumiem un ES primārajos tiesību aktos noteiktajiem principiem, kā arī ar to labāku īstenošanu;

| 21. | norāda, ka AP valstīm nākotnē vajadzētu būt arī saņēmējām Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības pētniecības programmā (SESAR), kuras mērķis ir modernizēt Eiropas gaisa satiksmes vadības infrastruktūru, un ka ļoti vajadzīga būtu lielāka ES palīdzība tām AP valstīm, kas vēlas modernizēt savas gaisa satiksmes vadības sistēmas; |
| --- | --- |

21.

norāda, ka AP valstīm nākotnē vajadzētu būt arī saņēmējām Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības pētniecības programmā (SESAR), kuras mērķis ir modernizēt Eiropas gaisa satiksmes vadības infrastruktūru, un ka ļoti vajadzīga būtu lielāka ES palīdzība tām AP valstīm, kas vēlas modernizēt savas gaisa satiksmes vadības sistēmas;

| 22. | atbalsta ciešāku tiesību aktu tuvināšanu un atbilstības panākšanu visās transporta jomās, par autotransporta, dzelzceļa, jūras un gaisa transporta nozaru attīstību atbildīgo valsts aģentūru institucionālo attīstību AP valstīs un attiecīgu standartu pieņemšanu, apmainoties ar ES paraugpraksi, sniedzot tehnisko palīdzību un rīkojot mācību braucienus, seminārus un forumus; |
| --- | --- |

22.

atbalsta ciešāku tiesību aktu tuvināšanu un atbilstības panākšanu visās transporta jomās, par autotransporta, dzelzceļa, jūras un gaisa transporta nozaru attīstību atbildīgo valsts aģentūru institucionālo attīstību AP valstīs un attiecīgu standartu pieņemšanu, apmainoties ar ES paraugpraksi, sniedzot tehnisko palīdzību un rīkojot mācību braucienus, seminārus un forumus;

| 23. | atbalsta tādu transporta infrastruktūras projektu īstenošanu Austrumu partnerības transporta tīklā esošo ES programmu un instrumentu ietvaros, kuri uzlabo savienojumus ar TEN-T pamattīklu, kā arī tādu esošo projektu pabeigšanu, kuri savieno AP valstis ar ES transporta tīkliem; |
| --- | --- |

23.

atbalsta tādu transporta infrastruktūras projektu īstenošanu Austrumu partnerības transporta tīklā esošo ES programmu un instrumentu ietvaros, kuri uzlabo savienojumus ar TEN-T pamattīklu, kā arī tādu esošo projektu pabeigšanu, kuri savieno AP valstis ar ES transporta tīkliem;

| 24. | uzskata, ka Ukrainai, Moldovai un Gruzijai, kas ir parakstījušas asociācijas nolīgumus, ir jāsaņem pienācīgs ES atbalsts autotransporta, dzelzceļa un jūras nozaru attīstībai; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka Ukrainai, Moldovai un Gruzijai, kas ir parakstījušas asociācijas nolīgumus, ir jāsaņem pienācīgs ES atbalsts autotransporta, dzelzceļa un jūras nozaru attīstībai;

| 25. | uzsver, ka jūras transports un kuģojami ūdensceļi ir būtisks elements, kas vajadzīgs, lai attīstītu tirdzniecību, atvieglotu pasažieru kustību un uzlabotu transporta sistēmu savienojumus, ņemot vērā AP valstu specifiskās ģeogrāfiskās īpatnības; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka jūras transports un kuģojami ūdensceļi ir būtisks elements, kas vajadzīgs, lai attīstītu tirdzniecību, atvieglotu pasažieru kustību un uzlabotu transporta sistēmu savienojumus, ņemot vērā AP valstu specifiskās ģeogrāfiskās īpatnības;

| 26. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, kā arī dalībvalstu un Austrumu partnerības valstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

26.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, kā arī dalībvalstu un Austrumu partnerības valstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemta 2015. gada 17. martā Erevānā Armēnijā.

---

| 23.9.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 315/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 315/11

---

REZOLŪCIJA (1)

par problēmām, iespējamu un jaunu iesaistīšanos sadarbībā energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu jomā Austrumu partnerības ietvaros

(2015/C 315/03)

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEuronest parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEuronest parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu,

| — | ņemot vērā 2013. gada 28. un 29. novembrī Viļņā notikušajā Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 28. un 29. novembrī Viļņā notikušajā Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2014. gada 24. oktobra sanāksmes secinājumus par klimata un enerģētikas politikas satvaru laikposmam līdz 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2014. gada 24. oktobra sanāksmes secinājumus par klimata un enerģētikas politikas satvaru laikposmam līdz 2030. gadam,

| — | ņemot vērā pieņemtos lēmumus ANO Klimata pārmaiņu konferencē, kas notika Varšavā no 2013. gada 11. līdz 22. novembrim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pieņemtos lēmumus ANO Klimata pārmaiņu konferencē, kas notika Varšavā no 2013. gada 11. līdz 22. novembrim,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra rezolūciju par klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra rezolūciju par klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūciju par pašreizējām problēmām un iespējām saistībā ar atjaunojamo energoresursu izmantošanu Eiropas iekšējā enerģijas tirgū (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūciju par pašreizējām problēmām un iespējām saistībā ar atjaunojamo energoresursu izmantošanu Eiropas iekšējā enerģijas tirgū (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 14. marta rezolūciju par “Enerģētikas ceļvedi 2050” – enerģija nākotnei (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 14. marta rezolūciju par “Enerģētikas ceļvedi 2050” – enerģija nākotnei (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūciju par sadarbības veidošanu enerģētikas politikā ar partneriem ārpus ES robežām – stratēģiska pieeja drošas, ilgtspējīgas un konkurētspējīgas energoapgādes nodrošināšanai (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūciju par sadarbības veidošanu enerģētikas politikā ar partneriem ārpus ES robežām – stratēģiska pieeja drošas, ilgtspējīgas un konkurētspējīgas energoapgādes nodrošināšanai (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2014. gada 26. novembra rezolūciju par ANO klimata pārmaiņu konferenci Limā (6), kurā tas aicina noteikt saistošu 40 % energoefektivitātes mērķi saskaņā ar vispārējām iespējām rentabli uzlabot energoefektivitāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2014. gada 26. novembra rezolūciju par ANO klimata pārmaiņu konferenci Limā (6), kurā tas aicina noteikt saistošu 40 % energoefektivitātes mērķi saskaņā ar vispārējām iespējām rentabli uzlabot energoefektivitāti,

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 23. jūlija paziņojumu “Energoefektivitāte un tās ieguldījums enerģētiskajā drošībā un klimata un enerģētikas politikas satvarā 2030. gadam” (COM(2014) 520), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 23. jūlija paziņojumu “Energoefektivitāte un tās ieguldījums enerģētiskajā drošībā un klimata un enerģētikas politikas satvarā 2030. gadam” (COM(2014) 520),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 22. janvāra paziņojumu “Klimata un enerģētikas politikas satvars laikposmam no 2020. gada līdz 2030. gadam” (COM(2014) 15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 22. janvāra paziņojumu “Klimata un enerģētikas politikas satvars laikposmam no 2020. gada līdz 2030. gadam” (COM(2014) 15),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 8. marta paziņojumu “Ceļvedis virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā” (COM(2011) 112), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 8. marta paziņojumu “Ceļvedis virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā” (COM(2011) 112),

| — | ņemot vērā Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK,

| — | ņemot vērā Armēnijas, Azerbaidžānas, Baltkrievijas, Gruzijas, Moldovas un Ukrainas valsts stratēģijas dokumentus enerģētikas jomā laikposmam līdz 2020. un līdz 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Armēnijas, Azerbaidžānas, Baltkrievijas, Gruzijas, Moldovas un Ukrainas valsts stratēģijas dokumentus enerģētikas jomā laikposmam līdz 2020. un līdz 2030. gadam,

| — | ņemot vērā 2014. –2017. gada Austrumu partnerības galvenos mērķus un 3. platformas “Energoapgādes drošība” darba programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. –2017. gada Austrumu partnerības galvenos mērķus un 3. platformas “Energoapgādes drošība” darba programmu,

| — | ņemot vērā Austrumeiropas energoefektivitātes un vides partnerības (E5P) izveidi 2009. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumeiropas energoefektivitātes un vides partnerības (E5P) izveidi 2009. gadā,

| — | ņemot vērā 2013. gada ziņojumu Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem par Enerģētikas kopienas darbību un 2014. gada 24. septembra gada ziņojumu par Enerģētikas kopienas darbību 2014. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada ziņojumu Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem par Enerģētikas kopienas darbību un 2014. gada 24. septembra gada ziņojumu par Enerģētikas kopienas darbību 2014. gadā,

| A. | tā kā pieprasījums pēc enerģijas pasaulē nepārtraukti palielinās tempā, kas atbilst iedzīvotāju, cilvēka darbību un tehnoloģiju attīstībai, un tā rezultātā pastiprinās globālā konkurence attiecībā uz fosilā kurināmā resursiem, tādējādi apdraudot enerģijas piegādi nabadzīgākajām valstīm; |
| --- | --- |

A.

tā kā pieprasījums pēc enerģijas pasaulē nepārtraukti palielinās tempā, kas atbilst iedzīvotāju, cilvēka darbību un tehnoloģiju attīstībai, un tā rezultātā pastiprinās globālā konkurence attiecībā uz fosilā kurināmā resursiem, tādējādi apdraudot enerģijas piegādi nabadzīgākajām valstīm;

| B. | tā kā ir radušās bažas par klimata pārmaiņām, augošo enerģijas pieprasījumu un neskaidrību par naftas un gāzes pasaules tirgiem, kas izraisa pārdomas gan ražotājās, gan patērētājās valstīs attiecībā uz abpusēji izdevīgu stratēģiju izstrādi enerģētikas nozaru pārveidošanai par zema emisiju līmeņa nozarēm, jauna līdzsvara panākšanu starp dažādiem energoresursiem, uzticamas un drošas piegādes nodrošināšanu, kā arī energopatēriņa ierobežošanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā ir radušās bažas par klimata pārmaiņām, augošo enerģijas pieprasījumu un neskaidrību par naftas un gāzes pasaules tirgiem, kas izraisa pārdomas gan ražotājās, gan patērētājās valstīs attiecībā uz abpusēji izdevīgu stratēģiju izstrādi enerģētikas nozaru pārveidošanai par zema emisiju līmeņa nozarēm, jauna līdzsvara panākšanu starp dažādiem energoresursiem, uzticamas un drošas piegādes nodrošināšanu, kā arī energopatēriņa ierobežošanu;

| C. | tā kā tiek gaidīts, ka energopatēriņš Austrumeiropas reģionā palielināsies ar ātrumu, kas pārsniedz ES vidējo rādītāju, jo tas atbilst reģiona ekonomiskās un sociālās attīstības vispārējai tendencei; tā kā Austrumeiropas partnervalstis pašlaik ir trīsreiz energointensīvākas nekā vidēja ES dalībvalsts un to neizmantotais energoefektivitātes potenciāls joprojām ir milzīgs; |
| --- | --- |

C.

tā kā tiek gaidīts, ka energopatēriņš Austrumeiropas reģionā palielināsies ar ātrumu, kas pārsniedz ES vidējo rādītāju, jo tas atbilst reģiona ekonomiskās un sociālās attīstības vispārējai tendencei; tā kā Austrumeiropas partnervalstis pašlaik ir trīsreiz energointensīvākas nekā vidēja ES dalībvalsts un to neizmantotais energoefektivitātes potenciāls joprojām ir milzīgs;

| D. | tā kā tādēļ gan ES, gan Austrumeiropas partnervalstu ekonomiskajās, sabiedrības un vides interesēs ir samazināt oglekļa dioksīda emisijas no fosilā kurināmā, lai attīstītu alternatīvus un izmaksu ziņā efektīvus energoresursus un palielinātu energoefektivitāti; |
| --- | --- |

D.

tā kā tādēļ gan ES, gan Austrumeiropas partnervalstu ekonomiskajās, sabiedrības un vides interesēs ir samazināt oglekļa dioksīda emisijas no fosilā kurināmā, lai attīstītu alternatīvus un izmaksu ziņā efektīvus energoresursus un palielinātu energoefektivitāti;

| E. | tā kā pēdējo gadu laikā ir pastiprinājies Austrumu partnerības ietvaros noritošais dialogs par reģionālo enerģētikas politiku, aptverot tādus jautājumus kā enerģijas tirgu konverģence, energoapgādes avotu un tranzīta ceļu dažādošana un ilgtspējīgu energoresursu un kopīgām un reģionālām interesēm atbilstošas infrastruktūras attīstīšana; |
| --- | --- |

E.

tā kā pēdējo gadu laikā ir pastiprinājies Austrumu partnerības ietvaros noritošais dialogs par reģionālo enerģētikas politiku, aptverot tādus jautājumus kā enerģijas tirgu konverģence, energoapgādes avotu un tranzīta ceļu dažādošana un ilgtspējīgu energoresursu un kopīgām un reģionālām interesēm atbilstošas infrastruktūras attīstīšana;

| F. | tā kā ANO konference par klimata pārmaiņām, kas 2013. gada novembrī notika Varšavā, iezīmēja nozīmīgu soli virzienā uz to, lai 2015. gadā panāktu jaunu vispārēju vienošanos klimata jomā, kas pamatotos jo īpaši uz politiku un pasākumiem, kuru rezultātā samazinātos oglekļa dioksīda emisijas no energosistēmām; |
| --- | --- |

F.

tā kā ANO konference par klimata pārmaiņām, kas 2013. gada novembrī notika Varšavā, iezīmēja nozīmīgu soli virzienā uz to, lai 2015. gadā panāktu jaunu vispārēju vienošanos klimata jomā, kas pamatotos jo īpaši uz politiku un pasākumiem, kuru rezultātā samazinātos oglekļa dioksīda emisijas no energosistēmām;

| G. | tā kā energotaupības un energoefektivitātes pasākumi un plašāka atjaunojamo energoresursu izmantošana palīdzētu samazināt arī dažāda veida enerģētisko atkarību, tostarp atkarību no finansējuma, tehnoloģijām vai degvielas kodolenerģijas un fosilā kurināmā nozarēs, stratēģiskas enerģētikas infrastruktūras iegādes un turēšanas īpašumā, kā arī no neuzticamu trešo personu investīcijām enerģētikas projektos ES un Austrumeiropas partnervalstīs; |
| --- | --- |

G.

tā kā energotaupības un energoefektivitātes pasākumi un plašāka atjaunojamo energoresursu izmantošana palīdzētu samazināt arī dažāda veida enerģētisko atkarību, tostarp atkarību no finansējuma, tehnoloģijām vai degvielas kodolenerģijas un fosilā kurināmā nozarēs, stratēģiskas enerģētikas infrastruktūras iegādes un turēšanas īpašumā, kā arī no neuzticamu trešo personu investīcijām enerģētikas projektos ES un Austrumeiropas partnervalstīs;

| H. | tā kā aizvien pieaugošais atjaunojamo energoresursu īpatsvars var novest pie ievērojamiem ietaupījumiem, par ko liecina ES pēdējo gadu maksājumi par importētajiem energoresursiem (2012. gadā samazinājums par EUR 30 miljardiem); |
| --- | --- |

H.

tā kā aizvien pieaugošais atjaunojamo energoresursu īpatsvars var novest pie ievērojamiem ietaupījumiem, par ko liecina ES pēdējo gadu maksājumi par importētajiem energoresursiem (2012. gadā samazinājums par EUR 30 miljardiem);

| I. | tā kā no pagātnes mantotais neapmierinošā tehniskā stāvoklī esošais dzīvojamo ēku sektors un enerģijas pārvades un sadales infrastruktūra rada nopietnas problēmas saistībā ar energoefektivitāti un energotaupību daudzās ES un Austrumeiropas partnervalstīs; |
| --- | --- |

I.

tā kā no pagātnes mantotais neapmierinošā tehniskā stāvoklī esošais dzīvojamo ēku sektors un enerģijas pārvades un sadales infrastruktūra rada nopietnas problēmas saistībā ar energoefektivitāti un energotaupību daudzās ES un Austrumeiropas partnervalstīs;

| J. | tā kā ES pieņēma klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam, nosakot mērķus, proti, samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 40 % attiecībā pret 1990. gada līmeni, palielināt atjaunojamo energoresursu daļu ES patērētās enerģijas kopumā līdz 27 % un uzlabot energoefektivitāti vismaz par 27 % salīdzinājumā ar prognozēm 2030. gadam; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES pieņēma klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam, nosakot mērķus, proti, samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 40 % attiecībā pret 1990. gada līmeni, palielināt atjaunojamo energoresursu daļu ES patērētās enerģijas kopumā līdz 27 % un uzlabot energoefektivitāti vismaz par 27 % salīdzinājumā ar prognozēm 2030. gadam;

| K. | tā kā pilnīga pašreizējā, kā arī otrā klimata un enerģētikas tiesību aktu kopuma un turpmāko ES energoefektivitātes tiesību aktu īstenošana ir visu ES dalībvalstu atbildība un tas pats saistībā ar tiesību aktu transponēšanu attiecas uz Austrumeiropas partnervalstīm; tā kā nepietiekami pareiza un savlaicīga transponēšana var apdraudēt atsevišķu ES dalībvalstu vai ES un tās Austrumeiropas partnervalstu kopumā drošību; |
| --- | --- |

K.

tā kā pilnīga pašreizējā, kā arī otrā klimata un enerģētikas tiesību aktu kopuma un turpmāko ES energoefektivitātes tiesību aktu īstenošana ir visu ES dalībvalstu atbildība un tas pats saistībā ar tiesību aktu transponēšanu attiecas uz Austrumeiropas partnervalstīm; tā kā nepietiekami pareiza un savlaicīga transponēšana var apdraudēt atsevišķu ES dalībvalstu vai ES un tās Austrumeiropas partnervalstu kopumā drošību;

| L. | tā kā 2009. gadā ES pieņēma Atjaunojamo energoresursu direktīvu, kurā noteikti valstu obligātie mērķi, kas jāsasniedz, veicinot atjaunojamo energoresursu izmantošanu; tā kā pēc tam 2012. gadā tā pieņēma Energoefektivitātes direktīvu, saskaņā ar kuru dalībvalstīm jāīsteno saistoši energotaupības pasākumi, jo īpaši tām ir pienākums katru gadu renovēt 3 % no publiskā sektora ēkām un panākt, ka enerģētikas uzņēmumi nodrošina patērētāju energopatēriņa samazinājumu; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2009. gadā ES pieņēma Atjaunojamo energoresursu direktīvu, kurā noteikti valstu obligātie mērķi, kas jāsasniedz, veicinot atjaunojamo energoresursu izmantošanu; tā kā pēc tam 2012. gadā tā pieņēma Energoefektivitātes direktīvu, saskaņā ar kuru dalībvalstīm jāīsteno saistoši energotaupības pasākumi, jo īpaši tām ir pienākums katru gadu renovēt 3 % no publiskā sektora ēkām un panākt, ka enerģētikas uzņēmumi nodrošina patērētāju energopatēriņa samazinājumu;

| M. | tā kā Austrumeiropas partnervalstis ir iesaistījušās politikas un tiesiskā regulējuma pieņemšanā un īstenošanā attiecībā uz atjaunojamiem energoresursiem un energoefektivitāti, tostarp izmantojot dažu no tām līgumattiecības Enerģētikas kopienas līguma ietvaros; tā kā tomēr to centienus kavē nepietiekama uzraudzība un tehniskās spējas, kā arī investīciju un īstenošanas instrumentu trūkums; |
| --- | --- |

M.

tā kā Austrumeiropas partnervalstis ir iesaistījušās politikas un tiesiskā regulējuma pieņemšanā un īstenošanā attiecībā uz atjaunojamiem energoresursiem un energoefektivitāti, tostarp izmantojot dažu no tām līgumattiecības Enerģētikas kopienas līguma ietvaros; tā kā tomēr to centienus kavē nepietiekama uzraudzība un tehniskās spējas, kā arī investīciju un īstenošanas instrumentu trūkums;

| N. | tā kā 2013. gadā Armēnija, Gruzija un Moldova pievienojās Austrumeiropas energoefektivitātes un vides partnerībai (E5P), kuru sākotnēji izveidoja ar Ukrainu un kuras mērķis ir veicināt energoefektivitāti un investīcijas vides jomā Austrumu partnerības valstīs; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2013. gadā Armēnija, Gruzija un Moldova pievienojās Austrumeiropas energoefektivitātes un vides partnerībai (E5P), kuru sākotnēji izveidoja ar Ukrainu un kuras mērķis ir veicināt energoefektivitāti un investīcijas vides jomā Austrumu partnerības valstīs;

| O. | tā kā, neraugoties uz to, ka pasaules ekonomikas krīze ir negatīvi ietekmējusi investīcijas energotaupībā un atjaunojamos energoresursos, starptautiskajām finanšu iestādēm joprojām ir liela nozīme to valsts līdzekļu un aizdevumu piesaistīšanai, kas paredzēti investīcijām ilgtspējīgā enerģijas izmantošanā un atjaunojamo energoresursu attīstībā; |
| --- | --- |

O.

tā kā, neraugoties uz to, ka pasaules ekonomikas krīze ir negatīvi ietekmējusi investīcijas energotaupībā un atjaunojamos energoresursos, starptautiskajām finanšu iestādēm joprojām ir liela nozīme to valsts līdzekļu un aizdevumu piesaistīšanai, kas paredzēti investīcijām ilgtspējīgā enerģijas izmantošanā un atjaunojamo energoresursu attīstībā;

| P. | tā kā ES un Austrumeiropas partnervalstīm, veidojot atbilstošu politiku, ir jāņem vērā vispārējā to ekonomikas un enerģētikas nozaru konkurētspēja, lai noteiktu saistības attiecībā uz energoefektivitāti rūpniecības nozarēs, attīstītu atjaunojamos energoresursus un tos integrētu valsts energoresursu struktūrā; |
| --- | --- |

P.

tā kā ES un Austrumeiropas partnervalstīm, veidojot atbilstošu politiku, ir jāņem vērā vispārējā to ekonomikas un enerģētikas nozaru konkurētspēja, lai noteiktu saistības attiecībā uz energoefektivitāti rūpniecības nozarēs, attīstītu atjaunojamos energoresursus un tos integrētu valsts energoresursu struktūrā;

| Q. | tā kā Ukraina un Moldova Enerģētikas kopienai pievienojās 2011. gadā un tādējādi tām bija jātransponē, inter alia, Ēku energoefektivitātes direktīva (līdz 2012. gada 30. septembrim), Enerģijas marķējuma direktīva (līdz 2011. gada beigām), Energopakalpojumu direktīvu (līdz 2011. gada beigām) un Atjaunojamo energoresursu direktīva (līdz 2013. gada beigām); tā kā Gruzija ved sarunas, lai kļūtu par pilntiesīgu Eiropas Enerģētikas kopienas dalībnieci 2015. gadā, |
| --- | --- |

Q.

tā kā Ukraina un Moldova Enerģētikas kopienai pievienojās 2011. gadā un tādējādi tām bija jātransponē, inter alia, Ēku energoefektivitātes direktīva (līdz 2012. gada 30. septembrim), Enerģijas marķējuma direktīva (līdz 2011. gada beigām), Energopakalpojumu direktīvu (līdz 2011. gada beigām) un Atjaunojamo energoresursu direktīva (līdz 2013. gada beigām); tā kā Gruzija ved sarunas, lai kļūtu par pilntiesīgu Eiropas Enerģētikas kopienas dalībnieci 2015. gadā,

Progress un panākumi attiecībā uz atjaunojamiem energoresursiem un energoefektivitāti

| 1. | piekrīt Viļņas Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes dalībnieku viedoklim par stratēģisko nozīmi un nepieciešamību veidot ciešāku sadarbību tādu rīcības prioritāšu jomās kā vide un klimata pārmaiņas; atzinīgi vērtē augstākā līmeņa sanāksmes dalībnieku iesaistīšanos, lai veidotu jaunu vispārējo nolīgumu klimata jomā, kas jāpieņem ANO klimata pārmaiņu konferencē, kura notiks 2015. gadā Parīzē; uzsver kopīgo ieinteresētību stiprināt divpusējo un daudzpusējo sadarbību Austrumu partnerības ietvaros enerģētikas jomā, lai sasniegtu klimata politikas mērķus; |
| --- | --- |

1.

piekrīt Viļņas Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes dalībnieku viedoklim par stratēģisko nozīmi un nepieciešamību veidot ciešāku sadarbību tādu rīcības prioritāšu jomās kā vide un klimata pārmaiņas; atzinīgi vērtē augstākā līmeņa sanāksmes dalībnieku iesaistīšanos, lai veidotu jaunu vispārējo nolīgumu klimata jomā, kas jāpieņem ANO klimata pārmaiņu konferencē, kura notiks 2015. gadā Parīzē; uzsver kopīgo ieinteresētību stiprināt divpusējo un daudzpusējo sadarbību Austrumu partnerības ietvaros enerģētikas jomā, lai sasniegtu klimata politikas mērķus;

| 2. | atzinīgi vērtē progresu, kas gūts Viļņas augstākā līmeņa sanāksmē, un aicina 2015. gada maijā Rīgā notiekošās augstākā līmeņa sanāksmes dalībniekus virzīties tālāk uz enerģētikas sadarbību Austrumu partnerības ietvaros; pauž nožēlu, ka atsevišķos gadījumos divpusējo enerģijas tirdzniecību Krievijas Federācija izmanto kā instrumentu politiskā spiediena radīšanai; uzsver, ka ir jāturpina attīstīt ES un tās partneru sadarbība, lai stiprinātu savstarpējo enerģijas piegādes drošību un partnerus padarītu neatkarīgākus un noturīgākus pret ārēju spiedienu; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē progresu, kas gūts Viļņas augstākā līmeņa sanāksmē, un aicina 2015. gada maijā Rīgā notiekošās augstākā līmeņa sanāksmes dalībniekus virzīties tālāk uz enerģētikas sadarbību Austrumu partnerības ietvaros; pauž nožēlu, ka atsevišķos gadījumos divpusējo enerģijas tirdzniecību Krievijas Federācija izmanto kā instrumentu politiskā spiediena radīšanai; uzsver, ka ir jāturpina attīstīt ES un tās partneru sadarbība, lai stiprinātu savstarpējo enerģijas piegādes drošību un partnerus padarītu neatkarīgākus un noturīgākus pret ārēju spiedienu;

| 3. | uzsver, ka panākumu gūšanai atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes jomā ir svarīgi piešķirt augstu politisko prioritāti, lai virzītos uz zemu emisiju energosistēmām, mazinātu riskus, ko rada klimata pārmaiņas, un veicinātu drošu, ilgtspējīgu un cenas ziņā pieejamu enerģiju ekonomikai un iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka panākumu gūšanai atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes jomā ir svarīgi piešķirt augstu politisko prioritāti, lai virzītos uz zemu emisiju energosistēmām, mazinātu riskus, ko rada klimata pārmaiņas, un veicinātu drošu, ilgtspējīgu un cenas ziņā pieejamu enerģiju ekonomikai un iedzīvotājiem;

| 4. | uzsver, ka viss – novecojoša infrastruktūra, “trūkstošie posmi” un lielāks atjaunojamo energoresursu īpatsvars enerģijas ražošanā un patēriņā – norāda uz nepieciešamību pēc liela mēroga investīcijām piemērotas elektroenerģijas pārvades un uzglabāšanas infrastruktūras būvniecībā; aicina ES un Austrumeiropas partnervalstis stiprināt reģionālo sadarbību un veicināt enerģijas tīklu modernizāciju, jo īpaši, attīstot un atbalstot “viedtīklus” un jaunas starpsavienojumu un pārrobežu infrastruktūras būvniecību; uzsver, ka šīs investīcijas ir jāpapildina ar pasākumiem, kas veicinātu attieksmes maiņu, energotaupību un patērētāju spēcīgu atbalstu, uzsverot priekšrocības pārejai no fosilā kurināmā uz atjaunojamiem energoresursiem, jo īpaši siltumapgādes sektorā; uzsver arī to, cik svarīgi ir attīstīt interneta pamattīklu, lai atbalstītu viedtīklu darbību, kā arī nodrošinātu kritiskās infrastruktūras kiberdrošību; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka viss – novecojoša infrastruktūra, “trūkstošie posmi” un lielāks atjaunojamo energoresursu īpatsvars enerģijas ražošanā un patēriņā – norāda uz nepieciešamību pēc liela mēroga investīcijām piemērotas elektroenerģijas pārvades un uzglabāšanas infrastruktūras būvniecībā; aicina ES un Austrumeiropas partnervalstis stiprināt reģionālo sadarbību un veicināt enerģijas tīklu modernizāciju, jo īpaši, attīstot un atbalstot “viedtīklus” un jaunas starpsavienojumu un pārrobežu infrastruktūras būvniecību; uzsver, ka šīs investīcijas ir jāpapildina ar pasākumiem, kas veicinātu attieksmes maiņu, energotaupību un patērētāju spēcīgu atbalstu, uzsverot priekšrocības pārejai no fosilā kurināmā uz atjaunojamiem energoresursiem, jo īpaši siltumapgādes sektorā; uzsver arī to, cik svarīgi ir attīstīt interneta pamattīklu, lai atbalstītu viedtīklu darbību, kā arī nodrošinātu kritiskās infrastruktūras kiberdrošību;

| 5. | norāda, ka daži atjaunojamie energoresursi enerģiju nodrošina neregulāri, un šajā sakarā uzskata, ka ar aptverošākiem elektroenerģijas tīkliem var izmantot ģeogrāfiski tālākus energoresursus un tādējādi iespējams panākt līdzsvaru attiecībā uz ražošanu vai atjaunojamo enerģiju ražojošo objektu trūkumu; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka daži atjaunojamie energoresursi enerģiju nodrošina neregulāri, un šajā sakarā uzskata, ka ar aptverošākiem elektroenerģijas tīkliem var izmantot ģeogrāfiski tālākus energoresursus un tādējādi iespējams panākt līdzsvaru attiecībā uz ražošanu vai atjaunojamo enerģiju ražojošo objektu trūkumu;

| 6. | uzsver ēku energoefektivitātes nozīmi un to, cik svarīgi ir renovēt energoneefektīvas ēkas partnerībā ar ES, lai maksimāli palielinātu energoefektivitāti; |
| --- | --- |

6.

uzsver ēku energoefektivitātes nozīmi un to, cik svarīgi ir renovēt energoneefektīvas ēkas partnerībā ar ES, lai maksimāli palielinātu energoefektivitāti;

| 7. | uzskata, ka atjaunojamo energoresursu attīstībai jāiet roku rokā ar atbalstu uzglabāšanas kapacitātes un elastīgas rezerves enerģijas ražošanas jaudas veicināšanu, un uzsver nepieciešamību pēc efektīviem energoefektivitātes pasākumiem, lai nodrošinātu elektroenerģijas piegādi maksimālās slodzes laikā; mudina ES un Austrumeiropas partnervalstis atbalstīt un atvieglot jaunu partnerību veidošanu, lai nodrošinātu tehnoloģiju nodošanu pieprasījuma pārvaldības, viedtīklu un uzglabāšanas tehnoloģiju jomā; aicina uzlabot sadarbību starp ES un partnervalstīm, īstenojot kopīgus centienus jebkāda veida uzbrukumu kritiskajai infrastruktūrai novēršanai; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka atjaunojamo energoresursu attīstībai jāiet roku rokā ar atbalstu uzglabāšanas kapacitātes un elastīgas rezerves enerģijas ražošanas jaudas veicināšanu, un uzsver nepieciešamību pēc efektīviem energoefektivitātes pasākumiem, lai nodrošinātu elektroenerģijas piegādi maksimālās slodzes laikā; mudina ES un Austrumeiropas partnervalstis atbalstīt un atvieglot jaunu partnerību veidošanu, lai nodrošinātu tehnoloģiju nodošanu pieprasījuma pārvaldības, viedtīklu un uzglabāšanas tehnoloģiju jomā; aicina uzlabot sadarbību starp ES un partnervalstīm, īstenojot kopīgus centienus jebkāda veida uzbrukumu kritiskajai infrastruktūrai novēršanai;

| 8. | uzsver problēmas, kas ietekmē lauku kopienas Austrumeiropas partnervalstīs saistībā ar gazifikāciju, jo pašlaik šādas kopienas joprojām ir atkarīgas no meža dabas resursiem, kā rezultātā notiek masveida atmežošana un mežu degradācija apmērā, kas sasniedz apmēram vienu piektdaļu no visām cilvēka radītajām emisijām; |
| --- | --- |

8.

uzsver problēmas, kas ietekmē lauku kopienas Austrumeiropas partnervalstīs saistībā ar gazifikāciju, jo pašlaik šādas kopienas joprojām ir atkarīgas no meža dabas resursiem, kā rezultātā notiek masveida atmežošana un mežu degradācija apmērā, kas sasniedz apmēram vienu piektdaļu no visām cilvēka radītajām emisijām;

| 9. | iesaka ES un Austrumeiropas partnervalstīm stimulēt un testēt vietējās un decentralizētās atjaunojamās enerģijas ražošanas un sadales tīklus, kas radītu noturīgāku, līdzsvarotāku un demokrātiskāku energosistēmu, uzlabotu energoapgādes drošību, nodrošinātu uzņēmējdarbības iespējas un apmierinātu vietējo kopienu un tirgu vajadzības; |
| --- | --- |

9.

iesaka ES un Austrumeiropas partnervalstīm stimulēt un testēt vietējās un decentralizētās atjaunojamās enerģijas ražošanas un sadales tīklus, kas radītu noturīgāku, līdzsvarotāku un demokrātiskāku energosistēmu, uzlabotu energoapgādes drošību, nodrošinātu uzņēmējdarbības iespējas un apmierinātu vietējo kopienu un tirgu vajadzības;

| 10. | aicina ES dalībvalstis un to partnerus palielināt spēju meklēt alternatīvu sadarbību ar privātajiem investoriem enerģētikas jomā organisko vielu bagātās slānekļa gāzes ieguvē, kas radītu lielas priekšrocības, ļaujot no enerģijas importa atkarīgajām valstīm labāk izturēt ārēju politisko spiedienu; |
| --- | --- |

10.

aicina ES dalībvalstis un to partnerus palielināt spēju meklēt alternatīvu sadarbību ar privātajiem investoriem enerģētikas jomā organisko vielu bagātās slānekļa gāzes ieguvē, kas radītu lielas priekšrocības, ļaujot no enerģijas importa atkarīgajām valstīm labāk izturēt ārēju politisko spiedienu;

| 11. | uzsver, ka energotaupības potenciāls piemīt visām ekonomikas nozarēm, tostarp rūpniecībai, lauksaimniecībai, celtniecībai (jo īpaši attiecībā uz dzīvojamo ēku zemu energoefektivitātes līmeni), transportam un pakalpojumiem; uzskata, ka virzība uz energoefektivitāti jābalsta uz lēmumiem par efektīvu saprātīgu pasākumu īstenošanu, ko veic iesaistīto personu kompleksā ķēdē, sākot no politikas veidotājiem līdz enerģijas ražotājiem un individuāliem patērētājiem; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka energotaupības potenciāls piemīt visām ekonomikas nozarēm, tostarp rūpniecībai, lauksaimniecībai, celtniecībai (jo īpaši attiecībā uz dzīvojamo ēku zemu energoefektivitātes līmeni), transportam un pakalpojumiem; uzskata, ka virzība uz energoefektivitāti jābalsta uz lēmumiem par efektīvu saprātīgu pasākumu īstenošanu, ko veic iesaistīto personu kompleksā ķēdē, sākot no politikas veidotājiem līdz enerģijas ražotājiem un individuāliem patērētājiem;

| 12. | uzsver, ka pārejai uz energoefektīvāku ekonomiku būtu jāpaātrina arī inovatīvu tehnoloģisko risinājumu izplatība un jāuzlabo nozares konkurētspēja, vienlaikus stiprinot ekonomikas izaugsmi un radot augstas kvalitātes darbvietas vairākās nozarēs, kas saistītas ar energoefektivitāti; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka pārejai uz energoefektīvāku ekonomiku būtu jāpaātrina arī inovatīvu tehnoloģisko risinājumu izplatība un jāuzlabo nozares konkurētspēja, vienlaikus stiprinot ekonomikas izaugsmi un radot augstas kvalitātes darbvietas vairākās nozarēs, kas saistītas ar energoefektivitāti;

| 13. | uzsver, ka energoefektivitātes politika jābalsta uz detalizētu analīzi par enerģijas izmantošanu, tirgiem un tehnoloģijām un to sektoru un iespēju noteikšanu, kurās darbības varētu radīt vislielākos uzlabojumus; šajā sakarā aicina ES dalībvalstis un Austrumeiropas partnervalstis izstrādāt energoefektivitātes politiku tā, lai prioritārā kārtā tiektos novērst šķēršļus energoefektivitātes investīcijām, pakāpeniski nosakot un ieviešot efektivitātes standartus visās energoietilpīgajās nozarēs, tostarp rūpniecībā, paaugstinot nodokļus energoietilpīgākajiem ražojumiem un iekārtām, ja ir pieejamas energoefektīvākas alternatīvas, un izveidojot mājsaimniecībām pieejamus finansēšanas modeļus; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka energoefektivitātes politika jābalsta uz detalizētu analīzi par enerģijas izmantošanu, tirgiem un tehnoloģijām un to sektoru un iespēju noteikšanu, kurās darbības varētu radīt vislielākos uzlabojumus; šajā sakarā aicina ES dalībvalstis un Austrumeiropas partnervalstis izstrādāt energoefektivitātes politiku tā, lai prioritārā kārtā tiektos novērst šķēršļus energoefektivitātes investīcijām, pakāpeniski nosakot un ieviešot efektivitātes standartus visās energoietilpīgajās nozarēs, tostarp rūpniecībā, paaugstinot nodokļus energoietilpīgākajiem ražojumiem un iekārtām, ja ir pieejamas energoefektīvākas alternatīvas, un izveidojot mājsaimniecībām pieejamus finansēšanas modeļus;

| 14. | uzsver to, cik svarīgi ir pabeigt komunālās apkures projektus visās Austrumeiropas partnervalstīs, nodrošinot, ka katra renovācijas vai būvniecības projekta prioritāte ir energoefektivitāte; |
| --- | --- |

14.

uzsver to, cik svarīgi ir pabeigt komunālās apkures projektus visās Austrumeiropas partnervalstīs, nodrošinot, ka katra renovācijas vai būvniecības projekta prioritāte ir energoefektivitāte;

Pareizi pamatnosacījumi atjaunojamo energoresursu ilgtspējīgai attīstībai un energoefektivitātes veicināšanai

| 15. | atbalsta mērķi uzlabot Austrumeiropas partnervalstu sabiedrības informētību par atjaunojamiem energoresursiem un atzīst, ka pašlaik uzņēmējiem šajās valstīs trūkst zināšanu par atjaunojamās enerģijas ražošanu un līdzekļu piedalīties investīciju projektos; uzsver starptautisko finanšu iestāžu lomu valsts līdzekļu un aizdevumu piesaistīšanā investīcijām ilgtspējīgā enerģijas izmantošanā un atjaunojamo energoresursu attīstīšanā; |
| --- | --- |

15.

atbalsta mērķi uzlabot Austrumeiropas partnervalstu sabiedrības informētību par atjaunojamiem energoresursiem un atzīst, ka pašlaik uzņēmējiem šajās valstīs trūkst zināšanu par atjaunojamās enerģijas ražošanu un līdzekļu piedalīties investīciju projektos; uzsver starptautisko finanšu iestāžu lomu valsts līdzekļu un aizdevumu piesaistīšanā investīcijām ilgtspējīgā enerģijas izmantošanā un atjaunojamo energoresursu attīstīšanā;

| 16. | atbalsta Austrumu partnerības platformas “Energoapgādes drošība” darba programmas 2014. –2017. gadam mērķus, un jo īpaši mērķi ciešāk sadarboties, īstenojot tiesību aktus energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu jomā un veicinot investīcijas; |
| --- | --- |

16.

atbalsta Austrumu partnerības platformas “Energoapgādes drošība” darba programmas 2014. –2017. gadam mērķus, un jo īpaši mērķi ciešāk sadarboties, īstenojot tiesību aktus energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu jomā un veicinot investīcijas;

| 17. | uzsver, ka tiesiskais regulējums attiecībā uz atjaunojamiem energoresursiem un energoefektivitāti ir ārkārtīgi svarīgs, jo investīciju lēmumus šajās jomās lielā mērā ietekmē administratīvās atļaujas; iesaka ES dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu valdībām nodrošināt pārredzamību, konsekvenci un nepārtrauktību, izstrādājot tiesisko, finansiālo un regulatīvo sistēmu, lai stiprinātu investoru paļāvību un dalītos ar regulatīvo zinātību un paraugpraksi; uzsver, ka Komisijai jābūt modrai un jānodrošina, ka investīcijas enerģētikā un politiskie lēmumi ES dalībvalstīs neapdraud energoapgādes drošību citās dalībvalstīs vai Austrumeiropas partnervalstīs; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka tiesiskais regulējums attiecībā uz atjaunojamiem energoresursiem un energoefektivitāti ir ārkārtīgi svarīgs, jo investīciju lēmumus šajās jomās lielā mērā ietekmē administratīvās atļaujas; iesaka ES dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu valdībām nodrošināt pārredzamību, konsekvenci un nepārtrauktību, izstrādājot tiesisko, finansiālo un regulatīvo sistēmu, lai stiprinātu investoru paļāvību un dalītos ar regulatīvo zinātību un paraugpraksi; uzsver, ka Komisijai jābūt modrai un jānodrošina, ka investīcijas enerģētikā un politiskie lēmumi ES dalībvalstīs neapdraud energoapgādes drošību citās dalībvalstīs vai Austrumeiropas partnervalstīs;

| 18. | aicina Komisiju pārskatīt Energoefektivitātes direktīvu, lai energoefektivitātes pienākuma shēmu attiecinātu uz laikposmu pēc 2020. gada, un ierosināt Enerģētikas kopienas galīgajai pieņemšanai pārskatīto direktīvu ar mērķiem 2030. gadam; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju pārskatīt Energoefektivitātes direktīvu, lai energoefektivitātes pienākuma shēmu attiecinātu uz laikposmu pēc 2020. gada, un ierosināt Enerģētikas kopienas galīgajai pieņemšanai pārskatīto direktīvu ar mērķiem 2030. gadam;

| 19. | atbalsta Austrumeiropas partnervalstu likumu saskaņošanu ar ES tiesību aktiem un standartiem, kas attiecas uz atjaunojamiem energoresursiem un energoefektivitāti, jo īpaši saistībā ar Enerģētikas kopienu, un valstu attiecīgo stratēģiju un rīcības plānu īstenošanu; šajā sakarā uzsver nozīmi, kāda ir tiesību aktiem, kas ļauj ārvalstu ieguldītājiem piekļūt vietējiem atjaunojamo energoresursu tirgiem un atvieglo tirdzniecību enerģētikas jomā starp valstu un vietējām ieinteresētajām personām; uzsver, ka pret vietējiem un ārvalstu ieguldītājiem vajadzētu būt vienlīdzīgai attieksmei attiecībā uz piekļuvi atjaunojamo energoresursu tirgiem; sagaida tiesību aktu priekšlikumus par to, lai pēc 2020. gada turpinātu attīstīt vietējo atjaunojamo energoresursu izmantošanu un enerģijas ražošanu no atjaunojamiem energoresursiem; atzinīgi vērtē to, ka Austrumeiropas partnervalstis, kuras ir pieņēmušas valsts energoefektivitātes programmas, ir noteikušas kvantitatīvus mērķus, jo īpaši attiecībā uz energointensitātes, oglekļa dioksīda emisiju un siltuma zudumu mājokļu nozarē samazinājumu; uzsver, ka būtu periodiski jāpārskata nesasniegtie energoefektivitātes mērķi un būtu jāievieš jaunas stratēģijas, lai nodrošinātu to sasniegšanu gan ES, gan partnervalstīs; |
| --- | --- |

19.

atbalsta Austrumeiropas partnervalstu likumu saskaņošanu ar ES tiesību aktiem un standartiem, kas attiecas uz atjaunojamiem energoresursiem un energoefektivitāti, jo īpaši saistībā ar Enerģētikas kopienu, un valstu attiecīgo stratēģiju un rīcības plānu īstenošanu; šajā sakarā uzsver nozīmi, kāda ir tiesību aktiem, kas ļauj ārvalstu ieguldītājiem piekļūt vietējiem atjaunojamo energoresursu tirgiem un atvieglo tirdzniecību enerģētikas jomā starp valstu un vietējām ieinteresētajām personām; uzsver, ka pret vietējiem un ārvalstu ieguldītājiem vajadzētu būt vienlīdzīgai attieksmei attiecībā uz piekļuvi atjaunojamo energoresursu tirgiem; sagaida tiesību aktu priekšlikumus par to, lai pēc 2020. gada turpinātu attīstīt vietējo atjaunojamo energoresursu izmantošanu un enerģijas ražošanu no atjaunojamiem energoresursiem; atzinīgi vērtē to, ka Austrumeiropas partnervalstis, kuras ir pieņēmušas valsts energoefektivitātes programmas, ir noteikušas kvantitatīvus mērķus, jo īpaši attiecībā uz energointensitātes, oglekļa dioksīda emisiju un siltuma zudumu mājokļu nozarē samazinājumu; uzsver, ka būtu periodiski jāpārskata nesasniegtie energoefektivitātes mērķi un būtu jāievieš jaunas stratēģijas, lai nodrošinātu to sasniegšanu gan ES, gan partnervalstīs;

| 20. | uzskata, ka ir vajadzīgas saskaņotākas atjaunojamo energoresursu atbalsta sistēmas, lai efektīvi attīstītu atjaunojamās enerģijas ražošanas jaudu, jo īpaši attiecībā uz novatoriskām tehnoloģijām saules, vēja un biomasas enerģijas izmantošanai, bet tām nevajadzētu vairot pārmērīgas subsīdijas, un tās pakāpeniski būtu jāpārtrauc, tiklīdz tehnoloģijas ir sasniegušas atbilstošu briedumu; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka ir vajadzīgas saskaņotākas atjaunojamo energoresursu atbalsta sistēmas, lai efektīvi attīstītu atjaunojamās enerģijas ražošanas jaudu, jo īpaši attiecībā uz novatoriskām tehnoloģijām saules, vēja un biomasas enerģijas izmantošanai, bet tām nevajadzētu vairot pārmērīgas subsīdijas, un tās pakāpeniski būtu jāpārtrauc, tiklīdz tehnoloģijas ir sasniegušas atbilstošu briedumu;

| 21. | uzsver transporta nozares lomu emisiju samazināšanā, sabiedriskā transporta darba programmās iekļaujot atjaunojamo energoresursu mērķus; |
| --- | --- |

21.

uzsver transporta nozares lomu emisiju samazināšanā, sabiedriskā transporta darba programmās iekļaujot atjaunojamo energoresursu mērķus;

| 22. | aicina ES un Austrumeiropas partnervalstis izveidot jaunus atjaunojamo energoresursu izmantošanas un energotaupības uzlabošanas finansējuma modeļus, kas mazāk balstās uz publisko, bet vairāk uz privāto finansējumu; |
| --- | --- |

22.

aicina ES un Austrumeiropas partnervalstis izveidot jaunus atjaunojamo energoresursu izmantošanas un energotaupības uzlabošanas finansējuma modeļus, kas mazāk balstās uz publisko, bet vairāk uz privāto finansējumu;

| 23. | aicina veikt katrai valstij pielāgotus novērtējumus par energopatēriņu, lai izstrādātu investīcijas optimizējošu stratēģiju, kura ilgtermiņā varētu paaugstināt efektivitāti un samazināt izmaksas un atkarību no importa; mudina palielināt privātās un publiskās investīcijas energoneefektīvu dzīvojamo ēku renovēšanā ES un tās partnervalstīs; |
| --- | --- |

23.

aicina veikt katrai valstij pielāgotus novērtējumus par energopatēriņu, lai izstrādātu investīcijas optimizējošu stratēģiju, kura ilgtermiņā varētu paaugstināt efektivitāti un samazināt izmaksas un atkarību no importa; mudina palielināt privātās un publiskās investīcijas energoneefektīvu dzīvojamo ēku renovēšanā ES un tās partnervalstīs;

| 24. | atgādina par savu ieteikumu ES dalībvalstīm un Austrumeiropas partnervalstīm atvieglot preferenciāla režīma noteikšanu no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas tirdzniecībai, t. i., saskaņā ar Direktīvā 2009/28/EK paredzētajiem mehānismiem un nosacījumiem; |
| --- | --- |

24.

atgādina par savu ieteikumu ES dalībvalstīm un Austrumeiropas partnervalstīm atvieglot preferenciāla režīma noteikšanu no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas tirdzniecībai, t. i., saskaņā ar Direktīvā 2009/28/EK paredzētajiem mehānismiem un nosacījumiem;

| 25. | atzinīgi vērtē to, ka saistībā ar transponēto Atjaunojamo energoresursu direktīvu Ukraina gandrīz divkāršoja atjaunojamo energoresursu daļu galapatēriņā no 2,99 % 2012. gadā līdz 3,96 % 2013. gadā; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē to, ka saistībā ar transponēto Atjaunojamo energoresursu direktīvu Ukraina gandrīz divkāršoja atjaunojamo energoresursu daļu galapatēriņā no 2,99 % 2012. gadā līdz 3,96 % 2013. gadā;

Vienota pieeja politikas veidošanā un daudzpusēja sadarbība atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes jomā Austrumu partnerības ietvaros

| 26. | uzsver – tā kā enerģētikas politikas mērķi ir noteikti un saskaņoti ES līmenī, ES dalībvalstīm ir jāizvēlas atbilstīgas stratēģijas atbilstoši to iekšējā enerģijas tirgus struktūrai; iesaka ES dalībvalstīm un Austrumeiropas partnervalstīm iesaistīties turpmākās apmaiņās un sadarbībā pētniecības un politikas veidošanas jomā attiecībā uz atjaunojamiem energoresursiem un energoefektivitāti, vienlaikus risinot enerģētiskās nabadzības problēmu, īpašu uzmanību pievēršot mazāk aizsargātām mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, kas pašas nevar atļauties ieguldīt energoefektivitātes un modernizācijas projektos un tiktu visvairāk skartas enerģijas cenu pieauguma apstākļos, sniedzot informāciju un nodrošinot piemērotus finansēšanas mehānismus, lai tām ļautu samazināt energopatēriņu, dažādot energoresursus un nodrošināt mājsaimniecību energoautonomiju; |
| --- | --- |

26.

uzsver – tā kā enerģētikas politikas mērķi ir noteikti un saskaņoti ES līmenī, ES dalībvalstīm ir jāizvēlas atbilstīgas stratēģijas atbilstoši to iekšējā enerģijas tirgus struktūrai; iesaka ES dalībvalstīm un Austrumeiropas partnervalstīm iesaistīties turpmākās apmaiņās un sadarbībā pētniecības un politikas veidošanas jomā attiecībā uz atjaunojamiem energoresursiem un energoefektivitāti, vienlaikus risinot enerģētiskās nabadzības problēmu, īpašu uzmanību pievēršot mazāk aizsargātām mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, kas pašas nevar atļauties ieguldīt energoefektivitātes un modernizācijas projektos un tiktu visvairāk skartas enerģijas cenu pieauguma apstākļos, sniedzot informāciju un nodrošinot piemērotus finansēšanas mehānismus, lai tām ļautu samazināt energopatēriņu, dažādot energoresursus un nodrošināt mājsaimniecību energoautonomiju;

| 27. | uzsver ES un Austrumeiropas partneru intereses attīstīt atvērtu un integrētu enerģijas tirgu, kas varētu veicināt atjaunojamo energoresursu attīstību, nodrošinot lielākas iespējas tirdzniecībai un investīcijām; iesaka ES un Austrumeiropas partnervalstīm saskaņā ar jaunajiem nolīgumiem iesaistīties elektroenerģijas, kas iegūta no atjaunojamiem energoresursiem, reģionālās tirdzniecības attīstīšanā; |
| --- | --- |

27.

uzsver ES un Austrumeiropas partneru intereses attīstīt atvērtu un integrētu enerģijas tirgu, kas varētu veicināt atjaunojamo energoresursu attīstību, nodrošinot lielākas iespējas tirdzniecībai un investīcijām; iesaka ES un Austrumeiropas partnervalstīm saskaņā ar jaunajiem nolīgumiem iesaistīties elektroenerģijas, kas iegūta no atjaunojamiem energoresursiem, reģionālās tirdzniecības attīstīšanā;

| 28. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos izstrādāt atjaunojamo energoresursu tirdzniecības vadlīnijas Eiropas līmenī un iesaka pilnībā ņemt vērā ES un Austrumeiropas partnervalstu tirdzniecības potenciālu; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos izstrādāt atjaunojamo energoresursu tirdzniecības vadlīnijas Eiropas līmenī un iesaka pilnībā ņemt vērā ES un Austrumeiropas partnervalstu tirdzniecības potenciālu;

| 29. | atzinīgi vērtē atbalstu, ko Austrumeiropas partnervalstīm ir sniegusi programma INOGATE, tostarp enerģijas taupīšanas iniciatīva būvniecības nozarē (ESIB); uzskata, ka programma INOGATE būtu jāīsteno arī turpmāk, to individuāli pielāgojot katrai partnervalstij un pamatojoties uz nolīgumiem un saistībām veikt politikas izmaiņas; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē atbalstu, ko Austrumeiropas partnervalstīm ir sniegusi programma INOGATE, tostarp enerģijas taupīšanas iniciatīva būvniecības nozarē (ESIB); uzskata, ka programma INOGATE būtu jāīsteno arī turpmāk, to individuāli pielāgojot katrai partnervalstij un pamatojoties uz nolīgumiem un saistībām veikt politikas izmaiņas;

| 30. | atzinīgi vērtē rezultātus, ko devusi “Pilsētu mēru pakta” iniciatīva, kas apvieno ES pilsētu domes centienos samazināt oglekļa dioksīda emisijas, īstenojot pasākumus energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu jomā; aicina ES stiprināt šo iniciatīvu un iesaka piedalīties vairāk pašvaldībām, jo īpaši Austrumeiropas partnervalstīs; iesaka iniciatīvā iekļaut turpmākus centienus veicināt energoefektivitātes principus un mainīt patērētāju attieksmi, jo īpaši, īstenojot informēšanas kampaņas; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē rezultātus, ko devusi “Pilsētu mēru pakta” iniciatīva, kas apvieno ES pilsētu domes centienos samazināt oglekļa dioksīda emisijas, īstenojot pasākumus energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu jomā; aicina ES stiprināt šo iniciatīvu un iesaka piedalīties vairāk pašvaldībām, jo īpaši Austrumeiropas partnervalstīs; iesaka iniciatīvā iekļaut turpmākus centienus veicināt energoefektivitātes principus un mainīt patērētāju attieksmi, jo īpaši, īstenojot informēšanas kampaņas;

| 31. | atzīst, ka Austrumeiropas energoefektivitātes un vides partnerība (E5P) ir vērtīgs instruments, kas darbojas kā Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas pārvaldīts apvienotais līdzekļu devēju fonds, kura mērķis ir veicināt investīcijas energoefektivitātē un oglekļa dioksīda emisiju samazināšanā Austrumeiropas partnervalstīs; atzinīgi vērtē Armēnijas, Gruzijas un Moldovas 2013. gada oktobrī pieņemto lēmumu pievienoties E5P fonda darbībām gan kā iemaksu veicējām, gan kā saņēmējām un norāda, ka E5P fonds ir veiksmīgi darbojies Ukrainā kopš 2009. gada; mudina Azerbaidžānu un Baltkrieviju arī kļūt par E5P dalībvalstīm un pievienoties līdzekļu devēju kopienai, tādējādi ļaujot tām pastiprināt centienus uzlabot energoefektivitāti; |
| --- | --- |

31.

atzīst, ka Austrumeiropas energoefektivitātes un vides partnerība (E5P) ir vērtīgs instruments, kas darbojas kā Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas pārvaldīts apvienotais līdzekļu devēju fonds, kura mērķis ir veicināt investīcijas energoefektivitātē un oglekļa dioksīda emisiju samazināšanā Austrumeiropas partnervalstīs; atzinīgi vērtē Armēnijas, Gruzijas un Moldovas 2013. gada oktobrī pieņemto lēmumu pievienoties E5P fonda darbībām gan kā iemaksu veicējām, gan kā saņēmējām un norāda, ka E5P fonds ir veiksmīgi darbojies Ukrainā kopš 2009. gada; mudina Azerbaidžānu un Baltkrieviju arī kļūt par E5P dalībvalstīm un pievienoties līdzekļu devēju kopienai, tādējādi ļaujot tām pastiprināt centienus uzlabot energoefektivitāti;

| 32. | aicina ES labāk izmantot kaimiņattiecību politikas ieguldījumu mehānismu un līdzfinansēt investīcijas energoefektivitātes pasākumos un atjaunojamo energoresursu projektos, pamatojoties uz, inter alia, pieredzi, kas gūta, īstenojot energoefektivitātes projektus saskaņā ar Rietumbalkānu investīciju sistēmu; |
| --- | --- |

32.

aicina ES labāk izmantot kaimiņattiecību politikas ieguldījumu mehānismu un līdzfinansēt investīcijas energoefektivitātes pasākumos un atjaunojamo energoresursu projektos, pamatojoties uz, inter alia, pieredzi, kas gūta, īstenojot energoefektivitātes projektus saskaņā ar Rietumbalkānu investīciju sistēmu;

| 33. | uzsver nepieciešamību kā nozīmīgu inovācijas virzītājspēku veicināt izglītību akadēmiskajās jomās, kas attiecas uz atjaunojamiem energoresursiem un energoefektivitāti; iesaka ES izstrādāt atbalsta programmas saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību instrumentu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, lai universitātēs un tehniskajās augstskolās ES un Austrumeiropas partnervalstīs veidotu ciešāku sadarbību un zinātņu doktoru un studentu apmaiņu enerģētikas inženierijas un ekonomikas jomā; |
| --- | --- |

33.

uzsver nepieciešamību kā nozīmīgu inovācijas virzītājspēku veicināt izglītību akadēmiskajās jomās, kas attiecas uz atjaunojamiem energoresursiem un energoefektivitāti; iesaka ES izstrādāt atbalsta programmas saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību instrumentu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, lai universitātēs un tehniskajās augstskolās ES un Austrumeiropas partnervalstīs veidotu ciešāku sadarbību un zinātņu doktoru un studentu apmaiņu enerģētikas inženierijas un ekonomikas jomā;

| 34. | atzinīgi vērtē ES programmas “Saprātīga enerģija Eiropai” un pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” prioritātes; aicina ES atvērt tās programmu “Saprātīga enerģija Eiropai” Austrumeiropas partnervalstīm un veikt pasākumus, lai veicinātu partnervalstu līdzdalību ar mērķi apmainīties ar paraugpraksi, izstrādāt jaunas tehnoloģijas un veicināt inovācijas atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes jomā; |
| --- | --- |

34.

atzinīgi vērtē ES programmas “Saprātīga enerģija Eiropai” un pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” prioritātes; aicina ES atvērt tās programmu “Saprātīga enerģija Eiropai” Austrumeiropas partnervalstīm un veikt pasākumus, lai veicinātu partnervalstu līdzdalību ar mērķi apmainīties ar paraugpraksi, izstrādāt jaunas tehnoloģijas un veicināt inovācijas atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes jomā;

| 35. | uzdod priekšsēdētāja vietniekiem nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam un ES dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

35.

uzdod priekšsēdētāja vietniekiem nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam un ES dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemta 2015. gada 17. martā Erevānā Armēnijā.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0094.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0201.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0088.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0238.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0063.

---

| 23.9.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 315/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 315/18

---

REZOLŪCIJA (1)

par kultūru un starpkultūru dialogu Austrumu partnerības kontekstā

(2015/C 315/04)

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmē Viļņā 2013. gada 28. un 29. novembrī pieņemto kopīgo deklarāciju “Austrumu partnerība – turpmākā rīcība”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmē Viļņā 2013. gada 28. un 29. novembrī pieņemto kopīgo deklarāciju “Austrumu partnerība – turpmākā rīcība”,

| — | ņemot vērā Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmē Varšavā 2011. gada 29. un 30. septembrī pieņemto kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmē Varšavā 2011. gada 29. un 30. septembrī pieņemto kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūciju “Eiropas kaimiņattiecību politika, virzība uz spēcīgāku partnerību – EP nostāja attiecībā uz 2012. gada progresa ziņojumiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūciju “Eiropas kaimiņattiecību politika, virzība uz spēcīgāku partnerību – EP nostāja attiecībā uz 2012. gada progresa ziņojumiem”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 12. maija rezolūciju par kultūras nozīmi ES ārējās darbībās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 12. maija rezolūciju par kultūras nozīmi ES ārējās darbībās,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2004. gada 14. janvāra rezolūciju “Kultūras daudzveidības saglabāšana un veicināšana: Eiropas reģionu un tādu starptautisko organizāciju kā UNESCO un Eiropas Padomes loma”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2004. gada 14. janvāra rezolūciju “Kultūras daudzveidības saglabāšana un veicināšana: Eiropas reģionu un tādu starptautisko organizāciju kā UNESCO un Eiropas Padomes loma”,

| — | ņemot vērā attiecīgos Eiropas Parlamenta Kultūras un izglītības komitejas izstrādātos dokumentus, piemēram, 2013. gada 15. oktobra darba dokumentu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa”, un 2013. gada 16. oktobra darba dokumentu par Erasmus+, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā attiecīgos Eiropas Parlamenta Kultūras un izglītības komitejas izstrādātos dokumentus, piemēram, 2013. gada 15. oktobra darba dokumentu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa”, un 2013. gada 16. oktobra darba dokumentu par Erasmus+,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Kultūras un izglītības komitejas 2013. gada 5. novembra atzinuma projektu par ES ārpolitiku kultūru un reliģiju daudzveidības iezīmētā pasaulē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Kultūras un izglītības komitejas 2013. gada 5. novembra atzinuma projektu par ES ārpolitiku kultūru un reliģiju daudzveidības iezīmētā pasaulē,

| — | ņemot vērā UNESCO 2005. gada Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNESCO 2005. gada Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu,

| — | ņemot vērā UNESCO 1972. gada Konvenciju par pasaules kultūras un dabas mantojuma aizsardzību un 1954. gada Hāgas Konvenciju par kultūras vērtību aizsardzību bruņota konflikta gadījumā un tās īstenošanas noteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNESCO 1972. gada Konvenciju par pasaules kultūras un dabas mantojuma aizsardzību un 1954. gada Hāgas Konvenciju par kultūras vērtību aizsardzību bruņota konflikta gadījumā un tās īstenošanas noteikumus,

| — | ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEuronest parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEuronest parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2012. gada 15. maija kopīgo paziņojumu “Austrumu partnerība – ceļvedis 2013. gada rudens augstākā līmeņa sanāksmei”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2012. gada 15. maija kopīgo paziņojumu “Austrumu partnerība – ceļvedis 2013. gada rudens augstākā līmeņa sanāksmei”,

| — | ņemot vērā Euronest parlamentārās asamblejas 2012. gada 3. aprīļa rezolūciju par pilsoniskās sabiedrības nostiprināšanu Austrumu partnerības valstīs, tostarp jautājumu par valdības un pilsoniskās sabiedrības sadarbību un reformām, kuru mērķis ir pilsoniskās sabiedrības iespēju paplašināšana, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Euronest parlamentārās asamblejas 2012. gada 3. aprīļa rezolūciju par pilsoniskās sabiedrības nostiprināšanu Austrumu partnerības valstīs, tostarp jautājumu par valdības un pilsoniskās sabiedrības sadarbību un reformām, kuru mērķis ir pilsoniskās sabiedrības iespēju paplašināšana,

| — | ņemot vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) parlamentārās asamblejas 2014. gada rezolūciju par kultūras vērtību aizsardzību EDSO aptvertajā teritorijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) parlamentārās asamblejas 2014. gada rezolūciju par kultūras vērtību aizsardzību EDSO aptvertajā teritorijā,

| A. | tā kā kultūras mantojums ir Eiropas lielākā bagātība, kas jāsaglabā iedzīvotāju interesēs; |
| --- | --- |

A.

tā kā kultūras mantojums ir Eiropas lielākā bagātība, kas jāsaglabā iedzīvotāju interesēs;

| B. | tā kā kultūra var veicināt attīstību, iekļautību, inovāciju, demokrātiju, cilvēktiesības, izglītību, konfliktu novēršanu un tajos iesaistīto pušu samierināšanu, savstarpējo sapratni un respektu un tā būtu jāizmanto minēto aspektu veicināšanai; |
| --- | --- |

B.

tā kā kultūra var veicināt attīstību, iekļautību, inovāciju, demokrātiju, cilvēktiesības, izglītību, konfliktu novēršanu un tajos iesaistīto pušu samierināšanu, savstarpējo sapratni un respektu un tā būtu jāizmanto minēto aspektu veicināšanai;

| C. | tā kā tādus kultūras diplomātiju veidojošus elementus kā kultūras sadarbība un kultūras dialogs var izmantot kā līdzekli miera un stabilitātes panākšanai visā pasaulē, tā kā mākslinieki faktiski darbojas kā diplomāti kultūras jomā, apmainoties dažādām estētiskām, politiskām, morālām un sociālām vērtībām un savstarpēji pretstatot šīs vērtības; |
| --- | --- |

C.

tā kā tādus kultūras diplomātiju veidojošus elementus kā kultūras sadarbība un kultūras dialogs var izmantot kā līdzekli miera un stabilitātes panākšanai visā pasaulē, tā kā mākslinieki faktiski darbojas kā diplomāti kultūras jomā, apmainoties dažādām estētiskām, politiskām, morālām un sociālām vērtībām un savstarpēji pretstatot šīs vērtības;

| D. | tā kā kultūras preces, tostarp sports un jauniešiem domāti pasākumi, nāk par labu Eiropas nemateriālo vērtību attīstībai un ekonomikai un jo īpaši ar kultūras nozaru un tūrisma palīdzību veicina uz zināšanām balstītas sabiedrības veidošanos; |
| --- | --- |

D.

tā kā kultūras preces, tostarp sports un jauniešiem domāti pasākumi, nāk par labu Eiropas nemateriālo vērtību attīstībai un ekonomikai un jo īpaši ar kultūras nozaru un tūrisma palīdzību veicina uz zināšanām balstītas sabiedrības veidošanos;

| E. | tā kā jaunos plašsaziņas līdzekļus un komunikācijas tehnoloģijas, piemēram, internetu, var izmantot kā līdzekli kultūras sadarbībā un starpkultūru dialogā un lai vienkāršotu piekļuvi kultūras saturam un izglītībai; |
| --- | --- |

E.

tā kā jaunos plašsaziņas līdzekļus un komunikācijas tehnoloģijas, piemēram, internetu, var izmantot kā līdzekli kultūras sadarbībā un starpkultūru dialogā un lai vienkāršotu piekļuvi kultūras saturam un izglītībai;

| F. | tā kā Eiropas kultūru daudzveidība, tāpat kā bioloģiskā daudzveidība dabā, ir dzīvā mantojuma daļa, kas ir vajadzīga mūsu sabiedrību ilgtspējīgai attīstībai, un tādēļ tā būtu jāsaglabā un jāpasargā no jebkāda izzušanas riska; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas kultūru daudzveidība, tāpat kā bioloģiskā daudzveidība dabā, ir dzīvā mantojuma daļa, kas ir vajadzīga mūsu sabiedrību ilgtspējīgai attīstībai, un tādēļ tā būtu jāsaglabā un jāpasargā no jebkāda izzušanas riska;

| G. | tā kā saliedētas daudzvalodu sabiedrības, kurās demokrātiski un ilgtspējīgi īsteno daudzveidību, palīdz veicināt plurālismu un ir atvērtākas un labāk piemērotas, lai būtu daļa no tās bagātības, ko pārstāv kultūru daudzveidība; tā kā iedzīvotāju mobilitāte kopīgajā Eiropas telpā, gan līdzšinējās, gan jaunās migrācijas plūsmas un dažādas apmaiņas veicina šādu kultūras daudzveidību; |
| --- | --- |

G.

tā kā saliedētas daudzvalodu sabiedrības, kurās demokrātiski un ilgtspējīgi īsteno daudzveidību, palīdz veicināt plurālismu un ir atvērtākas un labāk piemērotas, lai būtu daļa no tās bagātības, ko pārstāv kultūru daudzveidība; tā kā iedzīvotāju mobilitāte kopīgajā Eiropas telpā, gan līdzšinējās, gan jaunās migrācijas plūsmas un dažādas apmaiņas veicina šādu kultūras daudzveidību;

| H. | tā kā Lisabonas līgums atbalsta mērķi saglabāt un veicināt Eiropas Savienības kultūras mantojumu visā tā daudzveidībā; |
| --- | --- |

H.

tā kā Lisabonas līgums atbalsta mērķi saglabāt un veicināt Eiropas Savienības kultūras mantojumu visā tā daudzveidībā;

| I. | tā kā kultūru daudzveidība ir viens no Eiropas Savienības pamatprincipiem, kas nostiprināts Pamattiesību hartas 22. pantā, kurā teikts, ka “Savienība respektē kultūru, reliģiju un valodu daudzveidību”; |
| --- | --- |

I.

tā kā kultūru daudzveidība ir viens no Eiropas Savienības pamatprincipiem, kas nostiprināts Pamattiesību hartas 22. pantā, kurā teikts, ka “Savienība respektē kultūru, reliģiju un valodu daudzveidību”;

| J. | tā kā viena no Eiropas Savienības pamatvērtībām un vienlaikus arī viens no tās galvenajiem uzdevumiem ir kultūru un valodu daudzveidības saglabāšana un veicināšana dalībvalstīs un starp dalībvalstīm; tā kā “Eiropas darba kārtībā kultūrai” ir noteikts stratēģiskais mērķis veicināt kultūras būtisko nozīmi ES starptautiskajās attiecībās; |
| --- | --- |

J.

tā kā viena no Eiropas Savienības pamatvērtībām un vienlaikus arī viens no tās galvenajiem uzdevumiem ir kultūru un valodu daudzveidības saglabāšana un veicināšana dalībvalstīs un starp dalībvalstīm; tā kā “Eiropas darba kārtībā kultūrai” ir noteikts stratēģiskais mērķis veicināt kultūras būtisko nozīmi ES starptautiskajās attiecībās;

| K. | tā kā saskaņā ar UNESCO 2005. gada Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu konvencijas puses var veikt piemērotus kultūras darbību, preču un pakalpojumu aizsardzības pasākumus, lai veicinātu kultūras izpausmju daudzveidību gan konvencijas pušu teritorijā, gan saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā saskaņā ar UNESCO 2005. gada Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu konvencijas puses var veikt piemērotus kultūras darbību, preču un pakalpojumu aizsardzības pasākumus, lai veicinātu kultūras izpausmju daudzveidību gan konvencijas pušu teritorijā, gan saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem;

| L. | tā kā visas Eiropas valodas ir vienlīdz vērtīgas un cienāmas, tās ir neatņemama Eiropas kultūras un civilizācijas daļa un padara cilvēci bagātāku; tā kā valodu daudzveidības respektēšana labvēlīgi ietekmē sociālo kohēziju, uzlabojot savstarpējo saprašanos, paaugstinot pašnovērtējumu un palielinot atvērtību, un tā kā valodu daudzveidība palielina kultūras pieejamību un veicina jaunradi un starpkultūru kompetences iemantošanu, kā arī veicina tautu un valstu sadarbību; |
| --- | --- |

L.

tā kā visas Eiropas valodas ir vienlīdz vērtīgas un cienāmas, tās ir neatņemama Eiropas kultūras un civilizācijas daļa un padara cilvēci bagātāku; tā kā valodu daudzveidības respektēšana labvēlīgi ietekmē sociālo kohēziju, uzlabojot savstarpējo saprašanos, paaugstinot pašnovērtējumu un palielinot atvērtību, un tā kā valodu daudzveidība palielina kultūras pieejamību un veicina jaunradi un starpkultūru kompetences iemantošanu, kā arī veicina tautu un valstu sadarbību;

| M. | tā kā valodu daudzveidības jēdziens Eiropas Savienībā un Austrumeiropas partnervalstīs attiecas ne vien uz oficiālajām valodām, bet arī uz valodām, kurām ir otrās vai trešās oficiālās valodas statuss, kā arī uz reģionālajām valodām un valodām, kas dalībvalstīs nav oficiāli atzītas; tā kā ikviena valoda atspoguļo mentalitāti, jaunrades veidu, vēstures, sociālās un kultūras zināšanas un prasmes, kuras veido Eiropas Savienības un Austrumeiropas partnervalstu bagātību un daudzveidību un uz kurām ir balstīta Eiropas identitāte; tā kā tādēļ valodu daudzveidība valstī būtu uzskatāma par vērtību, nevis par slogu, un tā būtu attiecīgi jāatbalsta un jāveicina; |
| --- | --- |

M.

tā kā valodu daudzveidības jēdziens Eiropas Savienībā un Austrumeiropas partnervalstīs attiecas ne vien uz oficiālajām valodām, bet arī uz valodām, kurām ir otrās vai trešās oficiālās valodas statuss, kā arī uz reģionālajām valodām un valodām, kas dalībvalstīs nav oficiāli atzītas; tā kā ikviena valoda atspoguļo mentalitāti, jaunrades veidu, vēstures, sociālās un kultūras zināšanas un prasmes, kuras veido Eiropas Savienības un Austrumeiropas partnervalstu bagātību un daudzveidību un uz kurām ir balstīta Eiropas identitāte; tā kā tādēļ valodu daudzveidība valstī būtu uzskatāma par vērtību, nevis par slogu, un tā būtu attiecīgi jāatbalsta un jāveicina;

| N. | tā kā Eiropas Padomes pieņemtajā Vispārējā konvencijā par nacionālo minoritāšu aizsardzību, kuru ratificējušas 24 ES dalībvalstis un visas piecas Euronest parlamentārās asamblejas partnervalstis, ir minēts, ka iecietības un dialoga atmosfēras radīšana ir nepieciešama, lai panāktu, ka kultūru daudzveidība ir nevis sabiedrības sašķeltības faktors, bet gan ikvienas sabiedrības bagātināšanās avots; |
| --- | --- |

N.

tā kā Eiropas Padomes pieņemtajā Vispārējā konvencijā par nacionālo minoritāšu aizsardzību, kuru ratificējušas 24 ES dalībvalstis un visas piecas Euronest parlamentārās asamblejas partnervalstis, ir minēts, ka iecietības un dialoga atmosfēras radīšana ir nepieciešama, lai panāktu, ka kultūru daudzveidība ir nevis sabiedrības sašķeltības faktors, bet gan ikvienas sabiedrības bagātināšanās avots;

| O. | tā kā Eiropas Padomes pieņemtā Eiropas reģionālo vai minoritāšu valodu harta, ko ratificējušas 16 ES dalībvalstis un parakstījušas četras Austrumeiropas partnervalstis, ir gan ietvarstruktūra tādu valodu aizsardzībai, kurām draud izzušana, gan līdzeklis mazākumtautību aizsardzībai; |
| --- | --- |

O.

tā kā Eiropas Padomes pieņemtā Eiropas reģionālo vai minoritāšu valodu harta, ko ratificējušas 16 ES dalībvalstis un parakstījušas četras Austrumeiropas partnervalstis, ir gan ietvarstruktūra tādu valodu aizsardzībai, kurām draud izzušana, gan līdzeklis mazākumtautību aizsardzībai;

| P. | tā kā dažu apdraudēto Eiropas valodu, kurās runā pārrobežu kopienu iedzīvotāji, aizsardzības līmenis ir visai atšķirīgs atkarībā no tā, kurā valstī vai reģionā dzīvo attiecīgajā valodā runājošie iedzīvotāji; tā kā dažās ES un Austrumeiropas partnervalstīs ir reģionālās vai mazākumtautību valodas, kuras ir apdraudētas vai izzūd, savukārt kaimiņvalstīs šīs pašas valodas ir oficiālās valodas, kurās runā lielākā iedzīvotāju daļa; |
| --- | --- |

P.

tā kā dažu apdraudēto Eiropas valodu, kurās runā pārrobežu kopienu iedzīvotāji, aizsardzības līmenis ir visai atšķirīgs atkarībā no tā, kurā valstī vai reģionā dzīvo attiecīgajā valodā runājošie iedzīvotāji; tā kā dažās ES un Austrumeiropas partnervalstīs ir reģionālās vai mazākumtautību valodas, kuras ir apdraudētas vai izzūd, savukārt kaimiņvalstīs šīs pašas valodas ir oficiālās valodas, kurās runā lielākā iedzīvotāju daļa;

| Q. | tā kā, ņemot vērā nopietnos apstākļus, valodām, kurām draud izzušana, ir jāveltī īpaša uzmanība, atzīstot multikulturālismu un daudzvalodību, īstenojot politikas pasākumus cīņai pret pastāvošajiem aizspriedumiem attiecībā uz apdraudētajām valodām un pieņemot pret asimilāciju vērstu nostāju; |
| --- | --- |

Q.

tā kā, ņemot vērā nopietnos apstākļus, valodām, kurām draud izzušana, ir jāveltī īpaša uzmanība, atzīstot multikulturālismu un daudzvalodību, īstenojot politikas pasākumus cīņai pret pastāvošajiem aizspriedumiem attiecībā uz apdraudētajām valodām un pieņemot pret asimilāciju vērstu nostāju;

| R. | tā kā mācīšanās dzimtajā valodā ir visefektīvākais mācīšanās veids; tā kā, ja bērniem jau no mazotnes māca dzimto valodu un paralēli viņi apgūst oficiālo valsts valodu, bērni iemanto dabisku spēju vēlāk iemācīties vēl citas valodas un tā kā daudzvalodība ir Eiropas jauniešu priekšrocība; |
| --- | --- |

R.

tā kā mācīšanās dzimtajā valodā ir visefektīvākais mācīšanās veids; tā kā, ja bērniem jau no mazotnes māca dzimto valodu un paralēli viņi apgūst oficiālo valsts valodu, bērni iemanto dabisku spēju vēlāk iemācīties vēl citas valodas un tā kā daudzvalodība ir Eiropas jauniešu priekšrocība;

| S. | tā kā Eiropas kontinentā dzīvo vairāk nekā 300 dažādu mazākumtautību un valodu kopienu; |
| --- | --- |

S.

tā kā Eiropas kontinentā dzīvo vairāk nekā 300 dažādu mazākumtautību un valodu kopienu;

| T. | tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu Eiropas Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas paredz respektēt cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, līdztiesību, tiesiskumu un cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, ievērošanu, un tā kā šīs vērtības ir kopīgas visām dalībvalstīm sabiedrībā, kurā valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība; tā kā minētās vērtības ir arī Austrumu partnerības daļa; |
| --- | --- |

T.

tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu Eiropas Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas paredz respektēt cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, līdztiesību, tiesiskumu un cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, ievērošanu, un tā kā šīs vērtības ir kopīgas visām dalībvalstīm sabiedrībā, kurā valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība; tā kā minētās vērtības ir arī Austrumu partnerības daļa;

| U. | tā kā Kopenhāgenā 1993. gada 21. un 22. jūnijā notikušās Eiropadomes sanāksmes secinājumos ir noteikts, ka minoritāšu respektēšana un aizsardzība ir viena no prasībām, kas valstij jāievēro, lai tā varētu iesniegt pieteikumu par uzņemšanu Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

U.

tā kā Kopenhāgenā 1993. gada 21. un 22. jūnijā notikušās Eiropadomes sanāksmes secinājumos ir noteikts, ka minoritāšu respektēšana un aizsardzība ir viena no prasībām, kas valstij jāievēro, lai tā varētu iesniegt pieteikumu par uzņemšanu Eiropas Savienībā;

| V. | tā kā mazākumtautību kopienas sniedz īpašu ieguldījumu Eiropas kultūrā; |
| --- | --- |

V.

tā kā mazākumtautību kopienas sniedz īpašu ieguldījumu Eiropas kultūrā;

| W. | tā kā ES un Austrumeiropas partnervalstu nākotnei, to stabilitātei, drošībai un labklājībai un labām kaimiņattiecībām ir izšķirīgi svarīgi, lai tiktu skatīts mazākumtautību, starpkultūru un etnisko grupu attiecību jautājums; tā kā vairākumtautību un mazākumtautību pārstāvjiem ir kopīga – kaut arī asimetriska – politiskā un morālā atbildība par mazākumtautību kopienu identitātes, kultūru un valodu integrāciju, saglabāšanu un attīstību; |
| --- | --- |

W.

tā kā ES un Austrumeiropas partnervalstu nākotnei, to stabilitātei, drošībai un labklājībai un labām kaimiņattiecībām ir izšķirīgi svarīgi, lai tiktu skatīts mazākumtautību, starpkultūru un etnisko grupu attiecību jautājums; tā kā vairākumtautību un mazākumtautību pārstāvjiem ir kopīga – kaut arī asimetriska – politiskā un morālā atbildība par mazākumtautību kopienu identitātes, kultūru un valodu integrāciju, saglabāšanu un attīstību;

| X. | tā kā ikvienam cilvēkam pienāktos neatņemamas tiesības brīvi lemt par savu piederību pie mazākumtautības un šādas izvēles vai ar šādu izvēli saistītu tiesību izmantošanas rezultātā cilvēks nedrīkstētu tikt nostādīts nelabvēlīgākā situācijā; tā kā neviena ES dalībvalsts vai Austrumeiropas partnervalsts nedrīkst apšaubīt pie mazākumtautībām piederošu cilvēku tiesības brīvi izraudzīties savu identitāti vai vairākas identitātes; |
| --- | --- |

X.

tā kā ikvienam cilvēkam pienāktos neatņemamas tiesības brīvi lemt par savu piederību pie mazākumtautības un šādas izvēles vai ar šādu izvēli saistītu tiesību izmantošanas rezultātā cilvēks nedrīkstētu tikt nostādīts nelabvēlīgākā situācijā; tā kā neviena ES dalībvalsts vai Austrumeiropas partnervalsts nedrīkst apšaubīt pie mazākumtautībām piederošu cilvēku tiesības brīvi izraudzīties savu identitāti vai vairākas identitātes;

| Y. | tā kā dalībvalstu primāra atbildība ir pasargāt visu nozīmīgo kultūras mantojumu no apzinātas iznīcināšanas bruņotu konfliktu apstākļos; |
| --- | --- |

Y.

tā kā dalībvalstu primāra atbildība ir pasargāt visu nozīmīgo kultūras mantojumu no apzinātas iznīcināšanas bruņotu konfliktu apstākļos;

| Z. | tā kā kultūras mantojums atspoguļo nācijas vēsturi, tradīcijas un pirmsākumus, |
| --- | --- |

Z.

tā kā kultūras mantojums atspoguļo nācijas vēsturi, tradīcijas un pirmsākumus,

Kultūras tiesību ievērošana – galvenie principi

| 1. | uzsver kultūras dimensijas un starpkultūru dialoga nozīmi Austrumu partnerības pilnveidošanā; |
| --- | --- |

1.

uzsver kultūras dimensijas un starpkultūru dialoga nozīmi Austrumu partnerības pilnveidošanā;

| 2. | aicina ES dalībvalstis un Austrumeiropas partnervalstis pildīt saistības, ko tās uzņēmušās, pievienojoties UNESCO 2005. gada Konvencijai par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, gan savā teritorijā, gan saistībā ar starptautiskajiem nolīgumiem; |
| --- | --- |

2.

aicina ES dalībvalstis un Austrumeiropas partnervalstis pildīt saistības, ko tās uzņēmušās, pievienojoties UNESCO 2005. gada Konvencijai par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, gan savā teritorijā, gan saistībā ar starptautiskajiem nolīgumiem;

| 3. | aicina visas ES dalībvalstis, kuras vēl nav parakstījušas un ratificējušas Eiropas Padomes Vispārējo konvenciju par nacionālo minoritāšu aizsardzību, sekot visu iesaistīto Euronest parlamentārās asamblejas dalībvalstu piemēram, kuras to jau ir izdarījušas; turklāt aicina visas ES dalībvalstis un Austrumeiropas partnervalstis, kuras vēl nav ratificējušas un ieviesušas Eiropas Padomes pieņemto Eiropas reģionālo vai minoritāšu valodu hartu, ratificēt un ieviest šo hartu; |
| --- | --- |

3.

aicina visas ES dalībvalstis, kuras vēl nav parakstījušas un ratificējušas Eiropas Padomes Vispārējo konvenciju par nacionālo minoritāšu aizsardzību, sekot visu iesaistīto Euronest parlamentārās asamblejas dalībvalstu piemēram, kuras to jau ir izdarījušas; turklāt aicina visas ES dalībvalstis un Austrumeiropas partnervalstis, kuras vēl nav ratificējušas un ieviesušas Eiropas Padomes pieņemto Eiropas reģionālo vai minoritāšu valodu hartu, ratificēt un ieviest šo hartu;

| 4. | pauž ciešu pārliecību, ka ir jāgarantē pie mazākumtautībām piederošo iedzīvotāju tiesības, lai izveidotu pienācīgus nosacījumus šo mazākumtautību attīstībai, un ka šādām tiesībām ir jābūt salīdzināmām ar tiesībām, kādas bauda pie vairākumtautībām piederošie iedzīvotāji ES dalībvalstīs un Austrumeiropas partnervalstīs; norāda – tā kā mazākumtautībām nav juridiskas personas statusa, tās nav tiesību subjekts un līdz ar to nevar būt līgumu vai paktu puses; tomēr uzsver, ka uz tām ir jāattiecina kolektīva aizsardzība un ka pie tām piederošajiem iedzīvotājiem ir jābūt spējai rīkoties – vai nu kā individuāliem tiesību subjektiem, vai arī iesaistoties dažādās organizācijās, kurām ir juridiskas personas statuss –, lai aizstāvētu attiecīgās mazākumtautības identitāti un kultūras tiesības; uzsver, ka šīs tiesības nav teritoriālas vai saistītas ar teritoriju un ka to atzīšanai un aizsardzībai ir jābūt tiesiski noregulētai gan katras attiecīgās nācijas valstī, gan starpvalstu (starptautiskā) mērogā (Eiropas Padomes parlamentārās asamblejas Ieteikums Nr. 1735 (2006) attiecībā uz nācijas koncepciju); |
| --- | --- |

4.

pauž ciešu pārliecību, ka ir jāgarantē pie mazākumtautībām piederošo iedzīvotāju tiesības, lai izveidotu pienācīgus nosacījumus šo mazākumtautību attīstībai, un ka šādām tiesībām ir jābūt salīdzināmām ar tiesībām, kādas bauda pie vairākumtautībām piederošie iedzīvotāji ES dalībvalstīs un Austrumeiropas partnervalstīs; norāda – tā kā mazākumtautībām nav juridiskas personas statusa, tās nav tiesību subjekts un līdz ar to nevar būt līgumu vai paktu puses; tomēr uzsver, ka uz tām ir jāattiecina kolektīva aizsardzība un ka pie tām piederošajiem iedzīvotājiem ir jābūt spējai rīkoties – vai nu kā individuāliem tiesību subjektiem, vai arī iesaistoties dažādās organizācijās, kurām ir juridiskas personas statuss –, lai aizstāvētu attiecīgās mazākumtautības identitāti un kultūras tiesības; uzsver, ka šīs tiesības nav teritoriālas vai saistītas ar teritoriju un ka to atzīšanai un aizsardzībai ir jābūt tiesiski noregulētai gan katras attiecīgās nācijas valstī, gan starpvalstu (starptautiskā) mērogā (Eiropas Padomes parlamentārās asamblejas Ieteikums Nr. 1735 (2006) attiecībā uz nācijas koncepciju);

Kultūras dialogs un sadarbība kultūras jomā

| 5. | uzsver gan to, ka ir jāpieņem vispusīga pieeja attiecībā uz kultūras starpniecību un kultūras apmaiņu starp ES dalībvalstīm un Austrumeiropas partnervalstīm, gan arī kultūras nozīmi demokratizācijas, cilvēktiesību, konfliktu novēršanas un miera veidošanas veicināšanā; |
| --- | --- |

5.

uzsver gan to, ka ir jāpieņem vispusīga pieeja attiecībā uz kultūras starpniecību un kultūras apmaiņu starp ES dalībvalstīm un Austrumeiropas partnervalstīm, gan arī kultūras nozīmi demokratizācijas, cilvēktiesību, konfliktu novēršanas un miera veidošanas veicināšanā;

| 6. | pauž bažas par to, ka ieilgušajiem konfliktiem Austrumeiropas partnervalstu teritorijā joprojām nav rasts starptautiskā tiesiskā regulējumā pamatots risinājums; uzsver, ka pašreizējā situācija rada nopietnus šķēršļus šādu reģionu demokrātiskai attīstībai un cita starpā nelabvēlīgi ietekmē apmaiņu un savstarpēji izdevīgus procesus kultūras jomā starp Austrumu partnerības valstīm; |
| --- | --- |

6.

pauž bažas par to, ka ieilgušajiem konfliktiem Austrumeiropas partnervalstu teritorijā joprojām nav rasts starptautiskā tiesiskā regulējumā pamatots risinājums; uzsver, ka pašreizējā situācija rada nopietnus šķēršļus šādu reģionu demokrātiskai attīstībai un cita starpā nelabvēlīgi ietekmē apmaiņu un savstarpēji izdevīgus procesus kultūras jomā starp Austrumu partnerības valstīm;

| 7. | pauž nožēlu par vēstures, reliģisko un kultūras pieminekļu iznīcināšanu Austrumeiropas partnervalstu teritorijās, jo īpaši teritorijās, kurās valda ieilguši konflikti; aicina ES dalībvalstis un Austrumu partnerības dalībvalstis panākt, lai konfliktējošās valstis atturētos no pieminekļu iznīcināšanas, to oriģinālo elementu aizstāšanas, pieminekļu nelegālas ievešanas, izvešanas vai pārveidošanas, jo tādējādi tiek mazināta to kultūrvēsturiskā vērtība; |
| --- | --- |

7.

pauž nožēlu par vēstures, reliģisko un kultūras pieminekļu iznīcināšanu Austrumeiropas partnervalstu teritorijās, jo īpaši teritorijās, kurās valda ieilguši konflikti; aicina ES dalībvalstis un Austrumu partnerības dalībvalstis panākt, lai konfliktējošās valstis atturētos no pieminekļu iznīcināšanas, to oriģinālo elementu aizstāšanas, pieminekļu nelegālas ievešanas, izvešanas vai pārveidošanas, jo tādējādi tiek mazināta to kultūrvēsturiskā vērtība;

| 8. | šajā sakarā uzteic savstarpējas apmaiņas iniciatīvas, prasa turpināt centienus, kuru mērķis ir sekmēt starpkultūru kontaktus starp iedzīvotājiem ieilgušu konfliktu skartās teritorijās, un atgādina par nepieciešamību popularizēt miera un uzticēšanās idejas un uzsākt konfliktos iesaistīto pušu patiesu samierināšanas procesu; |
| --- | --- |

8.

šajā sakarā uzteic savstarpējas apmaiņas iniciatīvas, prasa turpināt centienus, kuru mērķis ir sekmēt starpkultūru kontaktus starp iedzīvotājiem ieilgušu konfliktu skartās teritorijās, un atgādina par nepieciešamību popularizēt miera un uzticēšanās idejas un uzsākt konfliktos iesaistīto pušu patiesu samierināšanas procesu;

| 9. | uzsver nepieciešamību izstrādāt iedarbīgas stratēģijas starpkultūru sarunām starp ES dalībvalstīm un Austrumeiropas partnervalstīm un uzskata, ka daudzkultūru pieeja šim uzdevumam var sekmēt izdevīgu nolīgumu noslēgšanu, tādējādi nodrošinot ES un Austrumeiropas partnervalstīm vienlīdzīgas iespējas; |
| --- | --- |

9.

uzsver nepieciešamību izstrādāt iedarbīgas stratēģijas starpkultūru sarunām starp ES dalībvalstīm un Austrumeiropas partnervalstīm un uzskata, ka daudzkultūru pieeja šim uzdevumam var sekmēt izdevīgu nolīgumu noslēgšanu, tādējādi nodrošinot ES un Austrumeiropas partnervalstīm vienlīdzīgas iespējas;

| 10. | norāda, ka apmaiņa kultūras un izglītības jomā starp ES dalībvalstīm un Austrumeiropas partnervalstīm, iespējams, var stiprināt pilsonisko sabiedrību, veicināt demokratizāciju un labu pārvaldību, rosināt prasmju pilnveidi, sekmēt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu un veidot pamatu ilgtermiņa sadarbībai; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka apmaiņa kultūras un izglītības jomā starp ES dalībvalstīm un Austrumeiropas partnervalstīm, iespējams, var stiprināt pilsonisko sabiedrību, veicināt demokratizāciju un labu pārvaldību, rosināt prasmju pilnveidi, sekmēt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu un veidot pamatu ilgtermiņa sadarbībai;

| 11. | mudina Austrumu partnerības valstis izstrādāt programmas apmaiņai izglītības jomā, vadoties pēc ES programmas Erasmus piemēra, kura izrādījusies noderīgs instruments ne vien izglītības mērķiem, bet arī starpkultūru apmaiņas jomā, uzlabojot izpratni par atšķirīgām kultūrām; |
| --- | --- |

11.

mudina Austrumu partnerības valstis izstrādāt programmas apmaiņai izglītības jomā, vadoties pēc ES programmas Erasmus piemēra, kura izrādījusies noderīgs instruments ne vien izglītības mērķiem, bet arī starpkultūru apmaiņas jomā, uzlabojot izpratni par atšķirīgām kultūrām;

| 12. | mudina ES dalībvalstis un Austrumeiropas partnervalstis pastiprināt sadarbības centienus, lai turpinātu uzlabot valstu tiesisko regulējumu kultūras mantojuma un kultūras vērtību aizsardzības un saglabāšanas jomā saskaņā ar valstu tiesību aktiem un starptautisko tiesisko regulējumu, ietverot pasākumus cīņai pret nelegālu tirgošanos ar kultūras vērtībām un intelektuālo īpašumu; šajā sakarā atgādina, ka ES patlaban pārstrādā direktīvu par no dalībvalsts teritorijas nelikumīgi izvestu kultūras priekšmetu atgriešanu (COM(2013) 311) (Marie Christine Vergiat ziņojums); |
| --- | --- |

12.

mudina ES dalībvalstis un Austrumeiropas partnervalstis pastiprināt sadarbības centienus, lai turpinātu uzlabot valstu tiesisko regulējumu kultūras mantojuma un kultūras vērtību aizsardzības un saglabāšanas jomā saskaņā ar valstu tiesību aktiem un starptautisko tiesisko regulējumu, ietverot pasākumus cīņai pret nelegālu tirgošanos ar kultūras vērtībām un intelektuālo īpašumu; šajā sakarā atgādina, ka ES patlaban pārstrādā direktīvu par no dalībvalsts teritorijas nelikumīgi izvestu kultūras priekšmetu atgriešanu (COM(2013) 311) (Marie Christine Vergiat ziņojums);

| 13. | prasa izstrādāt saskaņotas stratēģijas jauniešu, kultūras darbinieku, mākslinieku un radošo profesiju pārstāvju mobilitātes veicināšanai, kultūras un izglītības (tostarp plašsaziņas līdzekļu un IKT lietotprasmes) attīstības sekmēšanai un daudzveidīgu māksliniecisko izpausmju pieejamības uzlabošanai ES dalībvalstīs un Austrumeiropas partnervalstīs; prasa palielināt budžetu šādām darbībām; |
| --- | --- |

13.

prasa izstrādāt saskaņotas stratēģijas jauniešu, kultūras darbinieku, mākslinieku un radošo profesiju pārstāvju mobilitātes veicināšanai, kultūras un izglītības (tostarp plašsaziņas līdzekļu un IKT lietotprasmes) attīstības sekmēšanai un daudzveidīgu māksliniecisko izpausmju pieejamības uzlabošanai ES dalībvalstīs un Austrumeiropas partnervalstīs; prasa palielināt budžetu šādām darbībām;

| 14. | atbalsta sadarbību ar praktizējošajiem speciālistiem, starpniecības organizācijām un pilsonisko sabiedrību gan ES dalībvalstīs, gan Austrumeiropas partnervalstīs, lai, pienācīgi ņemot vērā Eiropas kultūru un valodu daudzveidību, izstrādātu un īstenotu ārējo kultūrpolitiku un veicinātu kultūras pasākumus un apmaiņu, tādējādi uzlabojot savstarpējo sapratni; |
| --- | --- |

14.

atbalsta sadarbību ar praktizējošajiem speciālistiem, starpniecības organizācijām un pilsonisko sabiedrību gan ES dalībvalstīs, gan Austrumeiropas partnervalstīs, lai, pienācīgi ņemot vērā Eiropas kultūru un valodu daudzveidību, izstrādātu un īstenotu ārējo kultūrpolitiku un veicinātu kultūras pasākumus un apmaiņu, tādējādi uzlabojot savstarpējo sapratni;

Iespējas piedalīties ES programmās

| 15. | uzsver Eiropas Savienības īpaši nozīmīgo lomu starpkultūru dialoga nostiprināšanā ar Austrumeiropas partnervalstīm, tiecoties atbalstīt solidaritāti un sociālo un politisko kohēziju; iesaka censties veicināt savstarpējas uzticēšanās veidošanu starp tradicionāli līdzās dzīvojošām kopienām un sekmēt šo kopienu līdzāspastāvēšanu, mācot un rosinot savstarpēji apgūt to identitāti, valodas, vēsturi, mantojumu, kultūras un reģionālo identitāti, lai tādējādi panāktu labāku izpratni par daudzveidību un lielāku respektu pret to; |
| --- | --- |

15.

uzsver Eiropas Savienības īpaši nozīmīgo lomu starpkultūru dialoga nostiprināšanā ar Austrumeiropas partnervalstīm, tiecoties atbalstīt solidaritāti un sociālo un politisko kohēziju; iesaka censties veicināt savstarpējas uzticēšanās veidošanu starp tradicionāli līdzās dzīvojošām kopienām un sekmēt šo kopienu līdzāspastāvēšanu, mācot un rosinot savstarpēji apgūt to identitāti, valodas, vēsturi, mantojumu, kultūras un reģionālo identitāti, lai tādējādi panāktu labāku izpratni par daudzveidību un lielāku respektu pret to;

| 16. | atgādina par kultūras sadarbības protokolu nozīmi un pievienoto vērtību, ko tie nodrošina divpusējos nolīgumos ar Austrumeiropas partnervalstīm; mudina Komisiju nākt klajā ar stratēģiju attiecībā uz turpmākajiem kultūras sadarbības protokoliem un apspriest šo stratēģiju ar visām ieinteresētajām pusēm, tostarp Eiropas Parlamentu, Austrumu partnerības dalībvalstu parlamentiem un pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

16.

atgādina par kultūras sadarbības protokolu nozīmi un pievienoto vērtību, ko tie nodrošina divpusējos nolīgumos ar Austrumeiropas partnervalstīm; mudina Komisiju nākt klajā ar stratēģiju attiecībā uz turpmākajiem kultūras sadarbības protokoliem un apspriest šo stratēģiju ar visām ieinteresētajām pusēm, tostarp Eiropas Parlamentu, Austrumu partnerības dalībvalstu parlamentiem un pilsonisko sabiedrību;

| 17. | uzsver kultūras diplomātijas nozīmi un atzinīgi vērtē programmas Erasmus+ un “Eiropa pilsoņiem”, kas palīdzēs uzlabot valodu zināšanas, kultūras izpratni, aktīvu pilsoniskumu un savstarpēju saprašanos; uzsver programmas “Radošā Eiropa” nozīmi kultūras un radošajā sektorā; uzsver, ka ir svarīgi palielināt finansējumu šīm programmām; |
| --- | --- |

17.

uzsver kultūras diplomātijas nozīmi un atzinīgi vērtē programmas Erasmus+ un “Eiropa pilsoņiem”, kas palīdzēs uzlabot valodu zināšanas, kultūras izpratni, aktīvu pilsoniskumu un savstarpēju saprašanos; uzsver programmas “Radošā Eiropa” nozīmi kultūras un radošajā sektorā; uzsver, ka ir svarīgi palielināt finansējumu šīm programmām;

| 18. | atbalsta Austrumu partnerības dalībvalstu plašāku iesaistīšanu minētajās programmās un rosina veidot sinerģiju un iedibināt jauniešu iniciatīvas izglītības, daudzvalodības, sporta, plašsaziņas līdzekļu, tūrisma, brīvprātīgā darba un apmācības jomās kā neatņemamu ES un Austrumu partnerības dalībvalstu sadarbības un dialoga daļu; |
| --- | --- |

18.

atbalsta Austrumu partnerības dalībvalstu plašāku iesaistīšanu minētajās programmās un rosina veidot sinerģiju un iedibināt jauniešu iniciatīvas izglītības, daudzvalodības, sporta, plašsaziņas līdzekļu, tūrisma, brīvprātīgā darba un apmācības jomās kā neatņemamu ES un Austrumu partnerības dalībvalstu sadarbības un dialoga daļu;

| 19. | atzinīgi vērtē visu publiskā un privātā sektora sadarbību, kurā svarīga loma ir pilsoniskajai sabiedrībai, tostarp NVO un Eiropas kultūras tīkliem, pievēršoties ar kultūru saistītiem jautājumiem ES attiecībās ar Austrumeiropas partnervalstīm; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē visu publiskā un privātā sektora sadarbību, kurā svarīga loma ir pilsoniskajai sabiedrībai, tostarp NVO un Eiropas kultūras tīkliem, pievēršoties ar kultūru saistītiem jautājumiem ES attiecībās ar Austrumeiropas partnervalstīm;

| 20. | atbalsta Austrumeiropas partnervalstu plašāku iesaistīšanu ES kultūras, mobilitātes, jaunatnes, izglītības un apmācības programmās un prasa nodrošināt šo programmu pieejamību, jo īpaši jauniešiem no Austrumu partnerības dalībvalstīm; |
| --- | --- |

20.

atbalsta Austrumeiropas partnervalstu plašāku iesaistīšanu ES kultūras, mobilitātes, jaunatnes, izglītības un apmācības programmās un prasa nodrošināt šo programmu pieejamību, jo īpaši jauniešiem no Austrumu partnerības dalībvalstīm;

| 21. | prasa, vadoties pēc zinātnes vīzu programmas parauga, kura ir spēkā kopš 2005. gada, izveidot kultūras vīzu programmu Austrumeiropas partnervalstu pilsoņiem, māksliniekiem un citiem kultūras darbiniekiem, lai turpinātu sekmēt mobilitāti kultūras nozarē, neaprobežojoties tikai ar patlaban notiekošajām sarunām par vīzu režīma atvieglošanu; mudina noteikt termiņu šādas kultūras vīzu programmas ieviešanai; |
| --- | --- |

21.

prasa, vadoties pēc zinātnes vīzu programmas parauga, kura ir spēkā kopš 2005. gada, izveidot kultūras vīzu programmu Austrumeiropas partnervalstu pilsoņiem, māksliniekiem un citiem kultūras darbiniekiem, lai turpinātu sekmēt mobilitāti kultūras nozarē, neaprobežojoties tikai ar patlaban notiekošajām sarunām par vīzu režīma atvieglošanu; mudina noteikt termiņu šādas kultūras vīzu programmas ieviešanai;

| 22. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem šo rezolūciju nosūtīt Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, kā arī dalībvalstu un Austrumu partnerības valstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

22.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem šo rezolūciju nosūtīt Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, kā arī dalībvalstu un Austrumu partnerības valstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemta 2015. gada 17. martā Erevānā Armēnijā.

---

| 23.9.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 315/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 315/23

---

REZOLŪCIJA (1)

par armēņu genocīda simtgadi

(2015/C 315/05)

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā Reglamenta 9. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 9. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1966. gada 16. decembra Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada 16. decembra Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā 1968. gada 26. novembra ANO Konvenciju par noilguma nepiemērošanu kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1968. gada 26. novembra ANO Konvenciju par noilguma nepiemērošanu kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 1987. gada 20. jūlija rezolūciju par armēņu jautājuma politisku risinājumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 1987. gada 20. jūlija rezolūciju par armēņu jautājuma politisku risinājumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2000. gada 15. novembra rezolūciju par Komisijas 1999. gada kārtējo ziņojumu par Turcijas progresu ceļā uz pievienošanos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2000. gada 15. novembra rezolūciju par Komisijas 1999. gada kārtējo ziņojumu par Turcijas progresu ceļā uz pievienošanos,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembra rezolūciju par sarunu sākšanu ar Turciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembra rezolūciju par sarunu sākšanu ar Turciju,

| — | ņemot vērā rezolūcijas, paziņojumus un likumdošanas struktūras vairākās ES dalībvalstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūcijas, paziņojumus un likumdošanas struktūras vairākās ES dalībvalstīs,

| A. | tā kā 2015. gadā atzīmē Osmaņu impērijas laikā pastrādātā armēņu genocīda simtgadi; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2015. gadā atzīmē Osmaņu impērijas laikā pastrādātā armēņu genocīda simtgadi;

| B. | tā kā visiem cilvēku sabiedrības locekļiem piemītošās cieņas un viņu vienlīdzīgo un neatņemamo tiesību atzīšana ir pamats brīvībai, taisnīgumam un mieram visā pasaulē; |
| --- | --- |

B.

tā kā visiem cilvēku sabiedrības locekļiem piemītošās cieņas un viņu vienlīdzīgo un neatņemamo tiesību atzīšana ir pamats brīvībai, taisnīgumam un mieram visā pasaulē;

| C. | tā kā genocīda noliegšana ir plaši atzīta kā genocīda noslēguma posms, kas nodrošina to pastrādājušo nesodāmību un acīmredzami bruģē ceļu genocīdam turpmāk nākotnē; tā kā nespēja vienprātīgi un laikus nosodīt armēņu genocīdu lielā mērā ir veicinājusi nespēju novērst turpmākos noziegumus pret cilvēci; |
| --- | --- |

C.

tā kā genocīda noliegšana ir plaši atzīta kā genocīda noslēguma posms, kas nodrošina to pastrādājušo nesodāmību un acīmredzami bruģē ceļu genocīdam turpmāk nākotnē; tā kā nespēja vienprātīgi un laikus nosodīt armēņu genocīdu lielā mērā ir veicinājusi nespēju novērst turpmākos noziegumus pret cilvēci;

| D. | tā kā šādu noziegumu agrīna novēršana neapšaubāmi var apturēt konfliktu eskalāciju, traģēdijas un humānās katastrofas, |
| --- | --- |

D.

tā kā šādu noziegumu agrīna novēršana neapšaubāmi var apturēt konfliktu eskalāciju, traģēdijas un humānās katastrofas,

| 1. | nosoda visus noziegumus pret cilvēci un genocīdu un pauž dziļu nožēlu par mēģinājumiem tos noliegt; |
| --- | --- |

1.

nosoda visus noziegumus pret cilvēci un genocīdu un pauž dziļu nožēlu par mēģinājumiem tos noliegt;

| 2. | izsaka cieņas apliecinājumus visu genocīdā un noziegumos pret cilvēci cietušo nevainīgo upuru piemiņai; |
| --- | --- |

2.

izsaka cieņas apliecinājumus visu genocīdā un noziegumos pret cilvēci cietušo nevainīgo upuru piemiņai;

| 3. | uzsver, ka starptautiskās sabiedrības prioritātei ir jābūt genocīda un noziegumu pret cilvēci novēršanai; uzskata, ka ir ļoti svarīgi attīstīt starptautiskās spējas šajā jomā; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka starptautiskās sabiedrības prioritātei ir jābūt genocīda un noziegumu pret cilvēci novēršanai; uzskata, ka ir ļoti svarīgi attīstīt starptautiskās spējas šajā jomā;

| 4. | atbalsta starptautiskos centienus novērst genocīdu, atjaunot genocīdam pakļauto personu tiesības un iedibināt vēsturisko taisnīgumu; |
| --- | --- |

4.

atbalsta starptautiskos centienus novērst genocīdu, atjaunot genocīdam pakļauto personu tiesības un iedibināt vēsturisko taisnīgumu;

| 5. | aicina Turciju izlīgt ar savu pagātni; |
| --- | --- |

5.

aicina Turciju izlīgt ar savu pagātni;

| 6. | uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi sagatavot augsni izlīgumam starp cilvēkiem turpmāk nākotnē. |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi sagatavot augsni izlīgumam starp cilvēkiem turpmāk nākotnē.

---

(1)  Pieņemta 2015. gada 17. martā Erevānā Armēnijā.

---

| 23.9.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 315/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 315/24

---

REZOLŪCIJA (1)

par Krievijas militāro agresiju pret Ukrainu un nepieciešamību steidzami atrisināt konfliktu mierīgā veidā

(2015/C 315/06)

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā visas Eiropas Parlamenta nesenās rezolūcijas par situāciju Ukrainā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā visas Eiropas Parlamenta nesenās rezolūcijas par situāciju Ukrainā,

| — | ņemot vērā 2014. gada 5. septembra Minskas protokolu, 2014. gada 19. septembra Minskas memorandu un 2015. gada 12. februāra Minskas vienošanos īstenošanas pasākumu kopumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 5. septembra Minskas protokolu, 2014. gada 19. septembra Minskas memorandu un 2015. gada 12. februāra Minskas vienošanos īstenošanas pasākumu kopumu,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2015. gada 17. februāra Rezolūciju 2202 (2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2015. gada 17. februāra Rezolūciju 2202 (2015),

| A. | tā kā Eiropas Savienības (ES) un Austrumu partnerības valstu sadarbība balstās uz tādu vērtību respektēšanu kā valstu teritoriālā integritāte, cilvēka cieņa, brīvība, demokrātija, līdztiesība, tiesiskums, cilvēktiesības un pamatbrīvības; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienības (ES) un Austrumu partnerības valstu sadarbība balstās uz tādu vērtību respektēšanu kā valstu teritoriālā integritāte, cilvēka cieņa, brīvība, demokrātija, līdztiesība, tiesiskums, cilvēktiesības un pamatbrīvības;

| B. | tā kā Krimas nelikumīgā aneksija bija Eiropā pirmais gadījums pēc Otrā pasaules kara, kad notikusi vardarbīga kādas valsts daļas iekļaušana citā valstī, un tādējādi ir pārkāptas starptautiskās tiesības, tostarp ANO Harta, Helsinku Nobeiguma akts un 1994. gada Budapeštas memorands; |
| --- | --- |

B.

tā kā Krimas nelikumīgā aneksija bija Eiropā pirmais gadījums pēc Otrā pasaules kara, kad notikusi vardarbīga kādas valsts daļas iekļaušana citā valstī, un tādējādi ir pārkāptas starptautiskās tiesības, tostarp ANO Harta, Helsinku Nobeiguma akts un 1994. gada Budapeštas memorands;

| C. | tā kā Krievija joprojām neievēro 2008. gadā ar Gruziju noslēgto vienošanos par pamieru, turpinot okupēt Gruzijas teritorijas; |
| --- | --- |

C.

tā kā Krievija joprojām neievēro 2008. gadā ar Gruziju noslēgto vienošanos par pamieru, turpinot okupēt Gruzijas teritorijas;

| D. | tā kā Krievijas Federācijai ar starptautisku tiesu iestāžu starpniecību būtu jākompensē Krievijas agresija un Krimas pussalas okupācija, kā arī agresija Ukrainas austrumos, kas Ukrainai, tās pilsoņiem un juridiskām personām ir radījuši materiālus zaudējumus; |
| --- | --- |

D.

tā kā Krievijas Federācijai ar starptautisku tiesu iestāžu starpniecību būtu jākompensē Krievijas agresija un Krimas pussalas okupācija, kā arī agresija Ukrainas austrumos, kas Ukrainai, tās pilsoņiem un juridiskām personām ir radījuši materiālus zaudējumus;

| E. | tā kā bruņotajā konfliktā Ukrainas austrumos ir gājuši bojā tūkstošiem karavīru un civiliedzīvotāju, tostarp 298 Malaysian Airlines reisa MH17 nevainīgie pasažieri, vēl daudz lielāks ir ievainoto skaits un simtiem tūkstoši cilvēku ir pametuši savas mājas, |
| --- | --- |

E.

tā kā bruņotajā konfliktā Ukrainas austrumos ir gājuši bojā tūkstošiem karavīru un civiliedzīvotāju, tostarp 298 Malaysian Airlines reisa MH17 nevainīgie pasažieri, vēl daudz lielāks ir ievainoto skaits un simtiem tūkstoši cilvēku ir pametuši savas mājas,

| 1. | apstiprina, ka ES un tās partnervalstis ir kopīgi ieinteresētas sekmēt un panākt mieru un drošību Ukrainā, kura cieš no Krievijas Federācijas militāras agresijas; |
| --- | --- |

1.

apstiprina, ka ES un tās partnervalstis ir kopīgi ieinteresētas sekmēt un panākt mieru un drošību Ukrainā, kura cieš no Krievijas Federācijas militāras agresijas;

| 2. | uzsver, ka Krievijas veiktā Krimas aneksija un militārā agresija pret Ukrainu ir starptautisko tiesību pamatprincipu pārkāpums; pauž pilnīgu atbalstu Ukrainas suverenitātei un teritoriālajai integritātei tās starptautiski atzītajās robežās; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka Krievijas veiktā Krimas aneksija un militārā agresija pret Ukrainu ir starptautisko tiesību pamatprincipu pārkāpums; pauž pilnīgu atbalstu Ukrainas suverenitātei un teritoriālajai integritātei tās starptautiski atzītajās robežās;

| 3. | atbalsta vienošanos, kas Minskā 2015. gada 12. februārī tika panākta ar kancleri Merkeli un prezidentu Olandu, un to, ka trīspusējā kontaktgrupa parakstīja Minskas vienošanos īstenošanas pasākumu kopumu; atzinīgi vērtē to, ka ANO Drošības padome kopumā šo vienošanos ir atbalstījusi; |
| --- | --- |

3.

atbalsta vienošanos, kas Minskā 2015. gada 12. februārī tika panākta ar kancleri Merkeli un prezidentu Olandu, un to, ka trīspusējā kontaktgrupa parakstīja Minskas vienošanos īstenošanas pasākumu kopumu; atzinīgi vērtē to, ka ANO Drošības padome kopumā šo vienošanos ir atbalstījusi;

| 4. | aicina visas puses rīkoties atbildīgi un pasākumu kopumu īstenot pilnībā un labticīgi, jo tas paver iespēju konfliktu atrisināt mierīgā veidā; pauž dziļas bažas par to, ka tiek ziņots par daudziem pamiera pārkāpšanas gadījumiem, un asi nosoda Krievijas atbalstīto separātistu ofensīvu, ieņemot Debaļcevas pilsētu, kas nepārprotami pārkāpj vienošanos par pamieru, un visus terora aktus; aicina Krievijas Federāciju nodrošināt, ka Minskas vienošanās tiek īstenotas pilnībā; atgādina Krievijai tās solījumus un īpašo atbildību šajā sakarā; |
| --- | --- |

4.

aicina visas puses rīkoties atbildīgi un pasākumu kopumu īstenot pilnībā un labticīgi, jo tas paver iespēju konfliktu atrisināt mierīgā veidā; pauž dziļas bažas par to, ka tiek ziņots par daudziem pamiera pārkāpšanas gadījumiem, un asi nosoda Krievijas atbalstīto separātistu ofensīvu, ieņemot Debaļcevas pilsētu, kas nepārprotami pārkāpj vienošanos par pamieru, un visus terora aktus; aicina Krievijas Federāciju nodrošināt, ka Minskas vienošanās tiek īstenotas pilnībā; atgādina Krievijai tās solījumus un īpašo atbildību šajā sakarā;

| 5. | mudina turpināt smago ieroču atvilkšanu un aicina Minskas vienošanos parakstītājus sniegt EDSO īpašajai novērošanas misijai pamatinformāciju, tostarp inventāra sarakstus, atvilkšanas maršrutus un koncentrācijas punktus; |
| --- | --- |

5.

mudina turpināt smago ieroču atvilkšanu un aicina Minskas vienošanos parakstītājus sniegt EDSO īpašajai novērošanas misijai pamatinformāciju, tostarp inventāra sarakstus, atvilkšanas maršrutus un koncentrācijas punktus;

| 6. | uzsver, ka atbilstoši Minskas vienošanās joprojām ir būtiski atjaunot Ukrainas kontroli pār tās robežām; atkārto, ka EDSO novērotājiem un bezpilota gaisa kuģiem nekavējoties ir jāpiešķir pilnīga piekļuve skartajām zonām, lai tie varētu veikt savas novērošanas un pārbaudes funkcijas – šādas zonas ietver visas Doņeckas un Luhanskas apgabala daļas, kā arī teritorijas gar valsts robežu ar Krieviju; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka atbilstoši Minskas vienošanās joprojām ir būtiski atjaunot Ukrainas kontroli pār tās robežām; atkārto, ka EDSO novērotājiem un bezpilota gaisa kuģiem nekavējoties ir jāpiešķir pilnīga piekļuve skartajām zonām, lai tie varētu veikt savas novērošanas un pārbaudes funkcijas – šādas zonas ietver visas Doņeckas un Luhanskas apgabala daļas, kā arī teritorijas gar valsts robežu ar Krieviju;

| 7. | aicina ES un tās partnervalstis arī turpmāk īpašajai novērošanas misijai nodrošināt kvalificētus darbiniekus, iekārtas un finansiālu atbalstu; atzinīgi vērtē lēmumu dubultot īpašo novērotāju skaitu; uzsver, ka separātisti vairākkārt nav ievērojuši un nav sekmējuši Minskas vienošanos noteikumus, kas noved pie saspīlējuma palielināšanās un bruņotu sadursmju atsākšanās; |
| --- | --- |

7.

aicina ES un tās partnervalstis arī turpmāk īpašajai novērošanas misijai nodrošināt kvalificētus darbiniekus, iekārtas un finansiālu atbalstu; atzinīgi vērtē lēmumu dubultot īpašo novērotāju skaitu; uzsver, ka separātisti vairākkārt nav ievērojuši un nav sekmējuši Minskas vienošanos noteikumus, kas noved pie saspīlējuma palielināšanās un bruņotu sadursmju atsākšanās;

| 8. | uzskata, ka ES un tās partnervalstīm būtu jāizpēta iespējas, kā atbalstīt Ukrainas valdību aizsardzības spēju stiprināšanā un tās robežu aizsardzībā; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka ES un tās partnervalstīm būtu jāizpēta iespējas, kā atbalstīt Ukrainas valdību aizsardzības spēju stiprināšanā un tās robežu aizsardzībā;

| 9. | aicina Krieviju atvilkt savu karaspēku un bruņojumu no okupētajām teritorijām, pārtraukt sūtīt, apgādāt un finansēt algotņus, kā arī beigt atbalstīt, apmācīt un apbruņot nelegālus bruņotos formējumus; |
| --- | --- |

9.

aicina Krieviju atvilkt savu karaspēku un bruņojumu no okupētajām teritorijām, pārtraukt sūtīt, apgādāt un finansēt algotņus, kā arī beigt atbalstīt, apmācīt un apbruņot nelegālus bruņotos formējumus;

| 10. | pieņem zināšanai Ukrainas 2015. gada 19. februāra priekšlikumu, kurā Eiropas Savienības Padome tiek aicināta apsvērt iespēju uz Ukrainu nosūtīt ES kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misiju, kas būtu efektīvs veids, kā nodrošināt Minskas vienošanos pienācīgu un pilnīgu īstenošanu, ar mērķi aizsargāt Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti, neatkarību un tās robežu neaizskaramību; |
| --- | --- |

10.

pieņem zināšanai Ukrainas 2015. gada 19. februāra priekšlikumu, kurā Eiropas Savienības Padome tiek aicināta apsvērt iespēju uz Ukrainu nosūtīt ES kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misiju, kas būtu efektīvs veids, kā nodrošināt Minskas vienošanos pienācīgu un pilnīgu īstenošanu, ar mērķi aizsargāt Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti, neatkarību un tās robežu neaizskaramību;

| 11. | mudina pieņemt uzticības veicināšanas pasākumus, kas atbalstītu miera iedibināšanas un izlīguma centienus; uzsver, ka liela nozīme ir iekļaujošam politiskajam dialogam, decentralizācijai un citām konstitucionālām izmaiņām, kas Porošenko miera plānā jau ir ierosinātas; uzsver nepieciešamību izvairīties no propagandas, naidīgiem izteikumiem un retorikas, arī Krievijas gadījumā, kas konfliktu var vēl vairāk saasināt; uzsver, ka šādā iekļaujošā dialogā būtu jāiesaista pilsoniskās sabiedrības organizācijas un pilsoņi no visiem attiecīgajiem reģioniem un mazākumtautībām; |
| --- | --- |

11.

mudina pieņemt uzticības veicināšanas pasākumus, kas atbalstītu miera iedibināšanas un izlīguma centienus; uzsver, ka liela nozīme ir iekļaujošam politiskajam dialogam, decentralizācijai un citām konstitucionālām izmaiņām, kas Porošenko miera plānā jau ir ierosinātas; uzsver nepieciešamību izvairīties no propagandas, naidīgiem izteikumiem un retorikas, arī Krievijas gadījumā, kas konfliktu var vēl vairāk saasināt; uzsver, ka šādā iekļaujošā dialogā būtu jāiesaista pilsoniskās sabiedrības organizācijas un pilsoņi no visiem attiecīgajiem reģioniem un mazākumtautībām;

| 12. | aicina Krievijas varas iestādes nekavējoties atbrīvot Nadju Savčenko, kura ir Ukrainas parlamenta (Verhovna rada) deputāte un Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas locekle, kā arī citus Ukrainas pilsoņus, kas ir nelikumīgi ieslodzīti Krievijas cietumos; |
| --- | --- |

12.

aicina Krievijas varas iestādes nekavējoties atbrīvot Nadju Savčenko, kura ir Ukrainas parlamenta (Verhovna rada) deputāte un Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas locekle, kā arī citus Ukrainas pilsoņus, kas ir nelikumīgi ieslodzīti Krievijas cietumos;

| 13. | pauž nopietnas bažas par humāno situāciju Donbasā un uzsver, ka nepieciešama turpmāka finansiāla un humāna palīdzība; vērš uzmanību uz to, ka ir arvien vairāk iekšzemē pārvietotu cilvēku, bēgļu kaimiņvalstīs un konflikta skartu bērnu; |
| --- | --- |

13.

pauž nopietnas bažas par humāno situāciju Donbasā un uzsver, ka nepieciešama turpmāka finansiāla un humāna palīdzība; vērš uzmanību uz to, ka ir arvien vairāk iekšzemē pārvietotu cilvēku, bēgļu kaimiņvalstīs un konflikta skartu bērnu;

| 14. | aicina turpināt un pastiprināt diplomātisko dialogu un spiedienu, lai konfliktam panāktu noturīgu risinājumu; uzsver, ka starptautiskajai sabiedrībai vajadzētu būt gatavai ar atbilstošiem līdzekļiem reaģēt uz jebkuru acīmredzamu pamiera pārkāpumu un jebkādām darbībām, kas kavē centienus panākt visaptverošu risinājumu; uzsver, ka ES ierobežojošo pasākumu saglabāšana, pastiprināšana un atcelšana ir atkarīga no Krievijas attieksmes un no Minskas vienošanos īstenošanas; uzsver, ka šim un citiem konfliktiem mūsu kopējā kaimiņreģionā nav iespējams militārs risinājums; iesaka piemērot līdzīgus modeļus, kas paredz okupēto teritoriju mierīgu reintegrāciju tiesību un konstitucionālajā sistēmā ar starptautisku atbalstu; |
| --- | --- |

14.

aicina turpināt un pastiprināt diplomātisko dialogu un spiedienu, lai konfliktam panāktu noturīgu risinājumu; uzsver, ka starptautiskajai sabiedrībai vajadzētu būt gatavai ar atbilstošiem līdzekļiem reaģēt uz jebkuru acīmredzamu pamiera pārkāpumu un jebkādām darbībām, kas kavē centienus panākt visaptverošu risinājumu; uzsver, ka ES ierobežojošo pasākumu saglabāšana, pastiprināšana un atcelšana ir atkarīga no Krievijas attieksmes un no Minskas vienošanos īstenošanas; uzsver, ka šim un citiem konfliktiem mūsu kopējā kaimiņreģionā nav iespējams militārs risinājums; iesaka piemērot līdzīgus modeļus, kas paredz okupēto teritoriju mierīgu reintegrāciju tiesību un konstitucionālajā sistēmā ar starptautisku atbalstu;

| 15. | aicina Ukrainas varas iestādes panākt redzamu progresu asociācijas nolīguma īstenošanā un ar lielu apņēmību, neraugoties uz karadarbību, īstenot vērienīgās, bet jau labu laiku aizkavējušās reformas; uzsver nepieciešamību panākt lielāku tiesiskumu, izskaust korupciju un turpināt īstenot galvenās konstitucionālās, tieslietu, sociālās un ekonomiskās reformas; |
| --- | --- |

15.

aicina Ukrainas varas iestādes panākt redzamu progresu asociācijas nolīguma īstenošanā un ar lielu apņēmību, neraugoties uz karadarbību, īstenot vērienīgās, bet jau labu laiku aizkavējušās reformas; uzsver nepieciešamību panākt lielāku tiesiskumu, izskaust korupciju un turpināt īstenot galvenās konstitucionālās, tieslietu, sociālās un ekonomiskās reformas;

| 16. | asi nosoda arvien pieaugošo skaitu terora aktu Ukrainas pilsētās, tostarp neseno terora aktu Harkovā, kas 2015. gada 22. februārī notika miermīlīga gājiena laikā, pieminot pirmo gadadienu kopš civiliedzīvotāju apšaudes Eiromaidanā; |
| --- | --- |

16.

asi nosoda arvien pieaugošo skaitu terora aktu Ukrainas pilsētās, tostarp neseno terora aktu Harkovā, kas 2015. gada 22. februārī notika miermīlīga gājiena laikā, pieminot pirmo gadadienu kopš civiliedzīvotāju apšaudes Eiromaidanā;

| 17. | atbalsta starptautisku un neatkarīgu izmeklēšanu par Malaysian Airlines reisa MH17 lidmašīnas traģiskās notriekšanas apstākļiem un mudina visas iesaistītās puses izrādīt patiesu vēlēšanos sadarboties, nodrošināt drošu un neierobežotu piekļuvi MH17 katastrofas vietai, kā arī atļaut piekļūt visiem citiem attiecīgajiem resursiem, kuri var palīdzēt izmeklēšanā, un saukt vainīgos pie atbildības; uzsver, ka šā kara nozieguma izdarītājiem netiks piešķirta amnestija. |
| --- | --- |

17.

atbalsta starptautisku un neatkarīgu izmeklēšanu par Malaysian Airlines reisa MH17 lidmašīnas traģiskās notriekšanas apstākļiem un mudina visas iesaistītās puses izrādīt patiesu vēlēšanos sadarboties, nodrošināt drošu un neierobežotu piekļuvi MH17 katastrofas vietai, kā arī atļaut piekļūt visiem citiem attiecīgajiem resursiem, kuri var palīdzēt izmeklēšanā, un saukt vainīgos pie atbildības; uzsver, ka šā kara nozieguma izdarītājiem netiks piešķirta amnestija.

---

(1)  Pieņemta 2015. gada 17. martā Erevānā Armēnijā.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

EURONEST parlamentārā asambleja

| 23.9.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 315/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 315/26

---

REGLAMENTS,

pieņemts 2011. gada 3. maijā Briselē, grozīts 2012. gada 3. aprīlī Baku, 2013. gada 29. maijā Briselē un 2015. gada 18. martā Erevānā

(2015/C 315/07)

1. pants

Raksturs un uzdevumi

1.   EURONEST parlamentārā asambleja ir tāda parlamentārā institūcija Austrumu partnerībai starp Eiropas Savienību un tās Austrumeiropas partneriem, kurai principā var piemērot Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu un kas pamatojas uz savstarpējām interesēm un saistībām, kā arī uz diferenciācijas, līdzdalības un atbildības principiem.

2.   EURONEST parlamentārā asambleja ir parlamentu forums, kas sekmē nepieciešamos nosacījumus, lai paātrinātu politisku asociāciju un turpmāku ekonomisku integrāciju starp Eiropas Savienību un Austrumeiropas partneriem. EURONEST parlamentārā asambleja kā šīs partnerības parlamentāro apspriežu, kontroles un pārraudzības institūcija veicina Austrumu partnerības nostiprināšanu, attīstību un pamanāmību.

3.   Dalība EURONEST parlamentārajā asamblejā ir brīvprātīga, bet ar nosacījumu, ka ir panākta atbilstība Dibināšanas aktā norādītajiem dalības kritērijiem, un EURONEST parlamentārā asambleja saglabā integrācijas un atvērtības principus.

4.   EURONEST parlamentārā asambleja palīdz praktiski atbalstīt, veicināt un nostiprināt Austrumu partnerību, aptverot visas četras tās tematiskās platformas, proti:

| a) | jautājumi par pamatvērtībām, tostarp demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, kā arī jautājumi saistībā ar tirgus ekonomiku, ilgtspējīgu attīstību un labu pārvaldību; |
| --- | --- |

a)

jautājumi par pamatvērtībām, tostarp demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, kā arī jautājumi saistībā ar tirgus ekonomiku, ilgtspējīgu attīstību un labu pārvaldību;

| b) | turpmāka ekonomiskā integrācija starp ES un tās Austrumeiropas partneriem, atbalstot Austrumeiropas partneru sociālekonomiskās reformas, kā arī tirdzniecības un investīciju liberalizācija, veicinot konverģenci ar ES tiesību aktiem un standartiem, lai izveidotu padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu tīklu; |
| --- | --- |

b)

turpmāka ekonomiskā integrācija starp ES un tās Austrumeiropas partneriem, atbalstot Austrumeiropas partneru sociālekonomiskās reformas, kā arī tirdzniecības un investīciju liberalizācija, veicinot konverģenci ar ES tiesību aktiem un standartiem, lai izveidotu padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu tīklu;

| c) | savstarpējs atbalsts enerģētikas jomā un energoapgādes drošības mehānismi, kā arī Austrumeiropas partneru enerģētikas politikas virzienu un tiesību aktu saskaņošana; |
| --- | --- |

c)

savstarpējs atbalsts enerģētikas jomā un energoapgādes drošības mehānismi, kā arī Austrumeiropas partneru enerģētikas politikas virzienu un tiesību aktu saskaņošana;

| d) | tiešu personisko kontaktu veicināšana un saskarsmes atvieglošana starp Eiropas Savienības un Austrumeiropas partnervalstu pilsoņiem, jo īpaši jauniešiem; sadarbības kultūras jomā un starpkultūru dialoga veicināšana, kā arī atbalsts izglītības, pētniecības, informācijas un plašsaziņas līdzekļu sabiedrības attīstības jomā. |
| --- | --- |

d)

tiešu personisko kontaktu veicināšana un saskarsmes atvieglošana starp Eiropas Savienības un Austrumeiropas partnervalstu pilsoņiem, jo īpaši jauniešiem; sadarbības kultūras jomā un starpkultūru dialoga veicināšana, kā arī atbalsts izglītības, pētniecības, informācijas un plašsaziņas līdzekļu sabiedrības attīstības jomā.

2. pants

Sastāvs

1.   EURONEST parlamentārā asambleja ir apvienota asambleja, un to veido:

| a) | 60 Eiropas Parlamenta deputāti; |
| --- | --- |

a)

60 Eiropas Parlamenta deputāti;

| b) | 10 deputāti no katras iesaistītās Austrumeiropas partnervalsts parlamenta. |
| --- | --- |

b)

10 deputāti no katras iesaistītās Austrumeiropas partnervalsts parlamenta.

2.   Eiropas Parlamenta un Austrumeiropas partnervalstu parlamentu deleģētos EURONEST parlamentārās asamblejas locekļus ieceļ saskaņā ar attiecīgi Eiropas Parlamenta un katra Austrumeiropas partnervalsts parlamenta noteiktajām procedūrām tā, lai asamblejas sastāvs pēc iespējas atbilstu pārstāvēto dažādo politisko grupu un delegāciju sadalījumam. Saskaņā ar tām pašām procedūrām katrs iesaistītais parlaments var lemt par pastāvīgo locekļu aizstājēju iecelšanu EURONEST parlamentārajā asamblejā.

3.   EURONEST parlamentārās asamblejas darbība balstās uz abu pušu izveidotajām parlamentārajām delegācijām. Deputāti var organizēties EURONEST parlamentārajā asamblejā arī atkarībā no savas politiskās piederības.

4.   Ieceļot EURONEST parlamentārās asamblejas un tās struktūrvienību locekļus, iesaistītie parlamenti veicina līdzsvarotu dzimumu pārstāvību.

5.   EURONEST parlamentārā asambleja nodrošina, ka visu tās struktūrvienību sastāvs ir līdzsvarots attiecībā uz politisko grupējumu sadalījumu un locekļu valstspiederību.

6.   Jebkura neaizņemta vieta vienmēr paliek tā parlamenta rīcībā, kuram tā bijusi piešķirta.

3. pants

Pienākumi

EURONEST parlamentārā asambleja ir parlamentārs forums, kurā tiek apspriests, kontrolēts un pārraudzīts jebkurš jautājums, kas saistīts ar Austrumu partnerību. Šim nolūkam EURONEST parlamentārā asambleja cita starpā pieņem rezolūcijas, ieteikumus un atzinumus Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmei, iestādēm un ministru konferencēm, kuras nodarbojas ar Austrumu partnerības attīstību, kā arī Eiropas Savienības un Austrumeiropas partnervalstu iestādēm. Tāpat tai ir pienākums pēc augstākā līmeņa sanāksmes vai ministru konferences pieprasījuma sagatavot ziņojumus un priekšlikumus konkrētu, ar dažādām partnerības darbības jomām saistītu pasākumu pieņemšanai.

4. pants

Priekšsēdētāji un Prezidijs

1.   Abas EURONEST parlamentārās asamblejas puses no tās locekļu vidus ievēlē Prezidiju, kuru veido divi līdzvērtīga statusa līdzpriekšsēdētāji (viens no katras EURONEST parlamentārās asamblejas puses) un vairāki priekšsēdētāja vietnieki (viens no katras iesaistītās Austrumeiropas partnervalsts, kas nav attiecīgā līdzpriekšsēdētāja valsts, un tikpat daudz no Eiropas Parlamenta). Ievēlēšanas procedūru un pilnvaru laiku katra asamblejas puse nosaka atsevišķi.

2.   Prezidija locekli, kurš nevar apmeklēt kārtējo Prezidija sanāksmi, var aizvietot EURONEST parlamentārās asamblejas loceklis no tās pašas Eiropas Parlamenta politiskās grupas vai tās pašas Austrumeiropas partnervalsts delegācijas. Par šādu aizstāšanu līdzpriekšsēdētājus informē rakstveidā pirms sanāksmes. Ja aizstāj līdzpriekšsēdētāju, aizstājējs veic Prezidija locekļa, bet ne līdzpriekšsēdētāja pienākumus.

3.   Prezidijs koordinē EURONEST parlamentārās asamblejas darbu, pārrauga tās darbības, rezolūcijas un ieteikumus un veido sakarus ar Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmi, ministru konferencēm un augsta līmeņa amatpersonu un vēstnieku grupām, kā arī pilsoniskās sabiedrības un citu struktūrvienību pārstāvjiem. Prezidijs pārstāv asambleju sakaros ar citām iestādēm.

4.   Pēc līdzpriekšsēdētāju ierosinājuma Prezidijs vismaz divas reizes gadā rīko sanāksmes, viena no tām notiek EURONEST parlamentārās asamblejas plenārsesijas laikā. Prezidijā kvorums ir sasniegts, ja tajā piedalās vismaz puse locekļu no Austrumeiropas partnervalstu puses un puse locekļu no Eiropas Parlamenta puses.

5.   Prezidijs sagatavo EURONEST parlamentārās asamblejas darba kārtības projektu un izstrādā procedūru asamblejas vadīšanai.

6.   Prezidijs ir atbildīgs par jautājumiem, kas ir saistīti ar komiteju un darba grupu sastāvu un kompetenci. Prezidija kompetencē ietilpst arī atļaujas piešķiršana komitejām ziņojumu, rezolūciju priekšlikumu un ieteikumu sagatavošanai. Prezidijs var arī nodot jautājumus izskatīšanai komitejās, kuras var sagatavot ziņojumus par konkrētu tēmu.

7.   Prezidijs lēmumus pieņem ar balsu vairākumu, kuru veido divas trešdaļas no klātesošajiem locekļiem. Ja kāds Prezidija loceklis vai Prezidija locekļa aizstājējs no Austrumeiropas partnervalsts delegācijas savas delegācijas vārdā paziņo, ka lēmums, ko gatavojas pieņemt Prezidijs, varētu skart viņa valsts būtiskas intereses, un, lai to pamatotu, sniedz rakstisku skaidrojumu, kurā apraksta iespējamo kaitējumu, šā lēmuma pieņemšanai vajadzīgs Prezidija locekļu vienprātīgs atbalsts. Šo iespēju drīkst izmantot tikai izņēmuma gadījumos un tikai tad, ja ierosinātais lēmums īpaši skar attiecīgās nācijas pastāvēšanu, drošību un dzīvotspēju, un tikai attiecībā uz to lēmuma daļu, kas varētu ietekmēt Austrumeiropas partnervalsts būtiskās intereses. Šo iespēju nedrīkst izmantot, lai panāktu, ka Prezidijs nepieņem lēmumu pilnībā, vai attiecībā uz tehniskiem vai procesuāliem lēmumiem.

8.   Ja, aprēķinot klātesošo locekļu kvorumu vai to, cik balsu vajadzīgs, lai sasniegtu divu trešdaļu vairākumu, iegūtais skaitlis nav vesels skaitlis, to noapaļo līdz nākamajam veselajam skaitlim.

5. pants

Attiecības ar Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes dalībniekiem, Ministru padomi, Eiropas Komisiju un ministru konferenču pārstāvjiem

1.   Prezidijs veido ciešākas attiecības visās jomās ar Austrumu partnerības iestādēm un struktūrvienībām, kā arī Austrumu partnerības organizācijām. Vajadzības gadījumā konkrētas šīs sadarbības metodes tiks precizētas attiecīgos saprašanās memorandos un protokolos.

2.   Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes, Ministru padomes, Eiropas Komisijas un ministru konferenču pārstāvjus, kas nodarbojas ar Austrumu partnerības attīstīšanu un nostiprināšanu, Prezidijs aicina piedalīties EURONEST parlamentārās asamblejas un tās struktūrvienību sesijās un sanāksmēs.

6. pants

Novērotāji

1.   Pēc Prezidija priekšlikuma EURONEST parlamentārā asambleja var atļaut ES prezidentvalstu trijotnes parlamentu pārstāvjiem piedalīties EURONEST parlamentārās asamblejas sanāksmēs novērotāju statusā.

2.   Prezidijs var uzaicināt arī citu iestāžu un struktūrvienību pārstāvjus, kā arī citas personas apmeklēt EURONEST parlamentārās asamblejas, tās komiteju un darba grupu sesijas un sanāksmes.

7. pants

EURONEST parlamentārās asamblejas plenārsesijas

1.   EURONEST parlamentāro asambleju sasauc tās līdzpriekšsēdētāji, parasti vienreiz gadā, pārmaiņus kādā no Austrumeiropas partnervalstīm un Eiropas Parlamentā vienā no tā darba vietām, saņemot Eiropas Parlamenta vai sesiju rīkojošās Austrumeiropas partnervalsts parlamenta ielūgumu.

2.   Pēc Prezidija pieprasījuma līdzpriekšsēdētāji var sasaukt EURONEST parlamentārās asamblejas ārkārtas sesiju.

3.   Katras EURONEST parlamentārās asamblejas sesijas pirmo sēdi atklāj Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs vai sesiju rīkojošās Austrumeiropas partnervalsts parlamenta priekšsēdētājs.

8. pants

Sesiju vadība

1.   Līdzpriekšsēdētāji kopīgi nolemj, kurš no viņiem vadīs katru EURONEST parlamentārās asamblejas sesiju. Priekšsēdētājs var lūgt, lai sesijas vadīšanā viņu aizstāj otrs līdzpriekšsēdētājs vai kāds no priekšsēdētāja vietniekiem.

2.   Priekšsēdētājs atklāj, pārtrauc un slēdz sesijas. Viņš nodrošina Reglamenta ievērošanu, uztur kārtību, dod vārdu, ierobežo uzstāšanās laiku, izvirza jautājumus balsošanai un paziņo balsošanas rezultātus.

3.   Priekšsēdētājs lemj par jautājumiem, kas rodas sesiju laikā, tostarp par jautājumiem, kas nav paredzēti Reglamentā. Nepieciešamības gadījumā priekšsēdētājs apspriežas ar Prezidiju.

4.   Priekšsēdētājs debašu laikā drīkst izteikties tikai, lai iepazīstinātu ar tematu vai aicinātu runātājus nenovirzīties no tā. Ja priekšsēdētājs vēlas piedalīties debatēs, viņam jāatstāj sēdes vadītāja vieta otram līdzpriekšsēdētājam vai priekšsēdētāja vietniekam.

9. pants

Darba kārtība

1.   Līdzpriekšsēdētāji EURONEST parlamentārajā asamblejā iesniedz apstiprināšanai Prezidija sagatavoto plenārsesijas darba kārtības projektu.

2.   Katras plenārsesijas darba kārtības projektā ir divu veidu tēmas:

| a) | pastāvīgo komiteju iesniegtie ziņojumi; to skaits būs ierobežots, un parasti vienā sesijā nepārsniegs vienu ziņojumu no katras komitejas. Rezolūciju priekšlikumi, kuri var būt iekļauti arī ziņojumā, jāiesniedz četras nedēļas pirms sesijas atklāšanas. Rezolūciju priekšlikumu maksimālais garums ir noteikts Reglamenta II pielikumā. Prezidijs pēc līdzpriekšsēdētāju komiteju pieprasījuma var lemt par vienas sesijas laikā balsošanai izvirzāmo ziņojumu skaitu, ņemot vērā šo ziņojumu sagatavošanas darba gaitu; |
| --- | --- |

a)

pastāvīgo komiteju iesniegtie ziņojumi; to skaits būs ierobežots, un parasti vienā sesijā nepārsniegs vienu ziņojumu no katras komitejas. Rezolūciju priekšlikumi, kuri var būt iekļauti arī ziņojumā, jāiesniedz četras nedēļas pirms sesijas atklāšanas. Rezolūciju priekšlikumu maksimālais garums ir noteikts Reglamenta II pielikumā. Prezidijs pēc līdzpriekšsēdētāju komiteju pieprasījuma var lemt par vienas sesijas laikā balsošanai izvirzāmo ziņojumu skaitu, ņemot vērā šo ziņojumu sagatavošanas darba gaitu;

| b) | steidzami jautājumi, ko ierosinājusi pastāvīgā komiteja vai iesniedzis Prezidijs; steidzamos jautājumus iekļauj tikai izņēmuma kārtā, un katrā sesijā to nedrīkst būt vairāk par trim. |
| --- | --- |

b)

steidzami jautājumi, ko ierosinājusi pastāvīgā komiteja vai iesniedzis Prezidijs; steidzamos jautājumus iekļauj tikai izņēmuma kārtā, un katrā sesijā to nedrīkst būt vairāk par trim.

3.   Vismaz 10 EURONEST parlamentārās asamblejas locekļi no vismaz divām delegācijām vai Eiropas Parlamenta politiskās grupas var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par steidzamu jautājumu. Rezolūciju priekšlikumus par steidzamiem jautājumiem paredz sadaļā “Steidzami jautājumi”, kas iekļauta sesijas darba kārtībā, un to apjoms nedrīkst pārsniegt 1 000 vārdu. Rezolūciju priekšlikumus par steidzamiem jautājumiem iesniedz 48 stundas pirms tās sesijas atklāšanas, kurā tos apspriedīs un kurā par tiem balsos.

4.   Rezolūcijas priekšlikumus par steidzamiem jautājumiem iesniedz Prezidijam, kurš nodrošina, ka katrs rezolūcijas priekšlikums atbilst 3. punktā minētajiem kritērijiem, ir iekļauts darba kārtībā un pieejams EURONEST parlamentārās asamblejas darba valodās. Prezidija priekšlikumus iesniedz EURONEST parlamentārajai asamblejai apstiprināšanai.

10. pants

Kvorums

1.   EURONEST parlamentārajā asamblejā kvorums ir sasniegts, ja tajā piedalās vismaz viena trešdaļa locekļu no Austrumeiropas partnervalstu puses un viena trešdaļa locekļu no Eiropas Parlamenta puses.

2.   Balsojums ir spēkā neatkarīgi no balsotāju skaita, ja vien priekšsēdētājs pēc vismaz 15 klātesošo locekļu pieprasījuma, kas iesniegts pirms balsošanas, nekonstatē, ka nav sasniegts kvorums. Ja balsojums liecina par to, ka kvorums nav sasniegts, balsošanu iekļauj nākamās sesijas darba kārtībā.

11. pants

Vietu izkārtojums

1.   Visiem locekļiem vietas ierāda alfabētiskā secībā pēc uzvārda neatkarīgi no viņu valstspiederības. Prezidija locekļu vietas ir priekšpusē.

2.   Pārstāvji no Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes, Ministru padomes, Eiropas Komisijas, ministru konferencēm un novērotāji sēž atsevišķi no EURONEST parlamentārās asamblejas locekļiem.

12. pants

Oficiālās un darba valodas

1.   EURONEST parlamentārās asamblejas oficiālās valodas ir Eiropas Savienības oficiālās valodas un Austrumu partnervalstu oficiālās valodas. Darba valodas ir angļu, vācu, franču un krievu valoda. Lai ikviens EURONEST parlamentārās asamblejas loceklis varētu pilnvērtīgi piedalīties tās norisē, jebkurā darba vietā jebkādu pieprasīto valodas nodrošinājumu var sniegt attiecīgie Eiropas Parlamenta dienesti, ja sanāksmi organizējošās valsts parlaments tam piekrīt.

2.   Parlaments, kas organizē attiecīgo sanāksmi, nodrošina, ka EURONEST parlamentārās asamblejas locekļiem darba dokumenti ir pieejami tās darba valodās un, kad vien iespējams, visās oficiālajās valodās.

3.   Parasti – un iespēju robežās – visi locekļi debatēs var izteikties kādā no EURONEST parlamentārās asamblejas oficiālajām valodām. Uzstāšanās tiek mutiski tulkotas EURONEST parlamentārās asamblejas darba valodās un, ja vien ir iespējams saskaņā ar Eiropas Parlamenta Rīcības kodeksu attiecībā uz daudzvalodību, attiecīgajās Eiropas Savienības oficiālajās valodās, kad EURONEST parlamentārās asamblejas sanāksmes notiek vienā no Eiropas Parlamenta darba vietām.

4.   Komiteju sanāksmes un – attiecīgā gadījumā – darba grupu sanāksmes, kā arī uzklausīšanas notiek darba valodās, neskarot Reglamentā paredzētās iespējas.

5.   EURONEST parlamentārās asamblejas pieņemtos tekstus publicē visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, savukārt Austrumeiropas partnervalstu parlamenti tos publicē savās oficiālajās valodās tādā veidā, kādu tie uzskata par piemērotu.

13. pants

Debašu atklātums

EURONEST parlamentārās asamblejas sesijas ir atklātas, ja vien tā nenolemj citādi.

14. pants

Tiesības izteikties

1.   EURONEST parlamentārās asamblejas locekļi drīkst izteikties pēc priekšsēdētāja uzaicinājuma.

2.   Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes, Ministru padomes, Eiropas Komisijas un ministru konferenču pārstāvji, kā arī novērotāji drīkst uzstāties pēc tam, kad ir saņemta priekšsēdētāja atļauja.

3.   Ja runātājs novirzās no temata, priekšsēdētājs to aizrāda. Ja runātājs turpina novirzīties no temata, priekšsēdētājs var viņam aizliegt izteikties uz laiku, kādu priekšsēdētājs uzskata par piemērotu.

15. pants

Darba kārtības jautājumi

1.   Katrs loceklis var izvirzīt darba kārtības jautājumu vai izteikt priekšlikumu saistībā ar darba kārtību, un viņam ir prioritāras tiesības izteikties ne ilgāk kā divas minūtes.

2.   Priekšsēdētājs pēc pieprasījuma var ļaut vienam runātājam izteikties pret attiecīgo priekšlikumu saistībā ar darba kārtību ne ilgāk kā divas minūtes.

3.   Nevienam citam runātājam vārdu vairs nedod.

4.   Priekšsēdētājs paziņo savu lēmumu par attiecīgo darba kārtības jautājumu vai priekšlikumu saistībā ar darba kārtību. Nepieciešamības gadījumā priekšsēdētājs apspriežas ar Prezidiju.

16. pants

Tiesības balsot un balsošanas kārtība

1.   Katram loceklim ir viena personīgā balss, kuru nedrīkst deleģēt.

2.   EURONEST parlamentārā asambleja balso elektroniski. Ja elektroniska balsošana nav iespējama, EURONEST asambleja balso, paceļot roku. Ja apšauba balsošanas rezultātu, kas iegūts, paceļot roku, deputātus aicina balsot, izmantojot krāsainas kartītes.

3.   Balsu skaitīšanu veic balsu skaitīšanas komisija, ko veido vienāds skaits pārstāvju no abu EURONEST parlamentārās asamblejas pušu sekretariāta. Pirms katras sesijas Prezidijs ieceļ balsu skaitīšanas komisiju, un šī komisija paziņo balsu skaitīšanas rezultātu tieši līdzpriekšsēdētājiem.

4.   Ja iepriekšējā dienā pirms balsošanas līdz pulksten 18.00 vismaz 15 locekļi iesniedz rakstisku pieprasījumu, EURONEST parlamentārā asambleja var pieņemt lēmumu balsot aizklāti.

5.   EURONEST parlamentārā asambleja lēmumus pieņem ar vienkāršu to locekļu balsu vairākumu, kuri piedalījās balsojumā. Ja pirms balsošanas vismaz desmitā daļa locekļu, kas pārstāv vismaz divas Eiropas Parlamenta politiskās grupas vai vismaz divas delegācijas no EURONEST parlamentārās asamblejas Austrumeiropas partneru puses, iesniedz pieprasījumu balsot katrai pusei atsevišķi, tad Austrumeiropas partneru puses pārstāvji un Eiropas Parlamenta puses pārstāvji balso atsevišķi, bet vienlaicīgi (1). Attiecīgo tekstu uzskata par pieņemtu, ja tas ieguvis divas trešdaļas nodoto balsu vairākumu katrā no pārstāvētajām pusēm.

6.   Ja balsošanai iesniegts teksts satur divus vai vairākus noteikumus, ja tas attiecas uz vairākiem jautājumiem vai arī ja to var sadalīt divās vai vairākās daļās, kurām ir atšķirīga nozīme un/vai normatīva vērtība, Eiropas Parlamenta politiskā grupa vai vismaz pieci EURONEST Parlamentārās asamblejas locekļi var pieprasīt balsošanu pa daļām. Pieprasījumu iesniedz līdzpriekšsēdētājiem rakstveidā līdz pulksten 18.00 dienā pirms balsojuma, ja vien līdzpriekšsēdētāji nav noteikuši citu termiņu.

17. pants

EURONEST parlamentārās asamblejas rezolūcijas un ieteikumi

1.   EURONEST parlamentārā asambleja var pieņemt rezolūcijas un ieteikumus Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmei, kā arī iestādēm, struktūrvienībām, grupām un ministru konferencēm, kas nodarbojas ar Austrumu partnerības nostiprināšanu, vai Eiropas Savienībai un Austrumeiropas partnervalstu iestādēm jautājumos, kas saistīti ar dažādām partnerības jomām.

2.   EURONEST parlamentārā asambleja balso par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti pastāvīgo komiteju iesniegtajos ziņojumos.

3.   Vajadzības gadījumā EURONEST parlamentārā asambleja balso arī par tiem rezolūciju priekšlikumiem, kas attiecas uz steidzamiem jautājumiem.

4.   Attiecīgā gadījumā priekšsēdētājs aicina locekļus, kas iesnieguši līdzīgus rezolūciju priekšlikumus par steidzamiem jautājumiem, sagatavot kopīgu rezolūcijas priekšlikumu. Pēc debatēm EURONEST parlamentārā asambleja vispirms balso par katru no šiem priekšlikumiem un attiecīgajiem grozījumiem. Tiklīdz ir iesniegta kopīga rezolūcija, visi pārējie priekšlikumi, kurus iesniedza tie paši locekļi par to pašu jautājumu, zaudē spēku. Tādā pašā veidā pēc kopīgās rezolūcijas pieņemšanas visi pārējie teksti par to pašu jautājumu zaudē spēku. Ja kopīgu rezolūciju nepieņem, tad balso par pārējiem rezolūciju priekšlikumiem to iesniegšanas secībā.

18. pants

Vēstījumi Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmēm

EURONEST parlamentārās asamblejas Prezidijs iesniedz augstākā līmeņa sanāksmei vai – attiecīgā gadījumā – Austrumu partnerības ministru sanāksmei vēstījumu, kura pamatā ir EURONEST parlamentārās asamblejas pieņemtās rezolūcijas un ieteikumi. Līdzpriekšsēdētāji šo vēstījumu kopīgi nosūta attiecīgajām iestādēm.

19. pants

Paziņojumi

Prezidijs var steidzami vienoties par paziņojumiem attiecībā uz jautājumiem saistībā ar Austrumu partnerību, kā arī dabas katastrofu, krīžu sākuma vai konfliktu izcelšanās gadījumos, kad tiek uzskatīts, ka ir lietderīgi vai vajadzīgi paust institucionālu aicinājumu, mudinot iesaistītās puses atturēties no vardarbības un/vai iesaistīties politiskās sarunās vai arī lūdzot solidarizēties ar skartajām personām un valstīm. Šādus paziņojumus sagatavo, pamatojoties uz EURONEST parlamentārās asamblejas pieņemtajām rezolūcijām un ieteikumiem, un pēc iespējas ātrāk nosūta visiem EURONEST parlamentārās asamblejas locekļiem informācijai. Paziņojumus publicē līdzpriekšsēdētāji.

20. pants

Grozījumi

1.   Grozījumus dokumentiem, kurus apspriež plenārsesijā, var iesniegt ne mazāk kā pieci EURONEST parlamentārās asamblejas locekļi vai 2. panta 3. punktā minētā politiskā grupa. Grozījumiem jāattiecas uz tekstu, kuru paredzēts grozīt, un tie jāiesniedz rakstiski. Pamatojoties uz šiem kritērijiem, Prezidijs var nolemt, ka grozījums nav pieņemams.

2.   Grozījumu iesniegšanas termiņu paziņo sesijas sākumā.

3.   Balsošanā prioritāte ir grozījumiem, nevis tekstam, uz kuru tie attiecas.

4.   Ja par vienu teksta daļu ir iesniegti vismaz divi vai vairāki grozījumi, tad grozījumus, kas satura ziņā no oriģinālā teksta atšķiras visvairāk, izvirza balsošanai pirmos. Var iekļaut tikai tādus mutiskos grozījumus, kas labo faktu kļūdas vai valodu. Citus mutiskus grozījumus neveic.

5.   Asambleja neizskata nekādus grozījumus (tostarp mutiskos grozījumus), attiecībā uz kuriem ir radušies iebildumi, kas skar būtiskas intereses.

21. pants

Jautājumi, uz kuriem jāatbild rakstiski

1.   Jebkurš EURONEST parlamentārās asamblejas loceklis var iesniegt jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski, Austrumu partnerības ministriju struktūrvienībām, augstākā līmeņa sanāksmes prezidentūrai, Eiropas Savienības Ministru padomei vai Eiropas Komisijai.

2.   Šiem jautājumiem jābūt saistībā ar Austrumu partnerību, īpaši ar tās četrām tematiskajām platformām. Šos jautājumus rakstiski iesniedz Prezidijam, kurš gadījumā, ja nolemj, ka tie ir pieņemami, nosūta tos attiecīgajām struktūrvienībām, īpaši pieprasot sniegt rakstisku atbildi divu mēnešu laikā pēc attiecīgā jautājuma nosūtīšanas.

22. pants

Jautājumi, uz kuriem jāatbild mutiski

1.   Katrā sesijā Prezidijs nosaka laiku, kad Austrumu partnerības ministriju struktūrvienības, augstākā līmeņa sanāksmes prezidentūra, Eiropas Savienības Ministru padome un Eiropas Komisija ir pārstāvētas augstākajā līmenī un šīm iestādēm var uzdot jautājumus.

2.   Jebkurš EURONEST parlamentārās asamblejas loceklis var uzdot vienu jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski. Šiem jautājumiem jābūt saistībā ar Austrumu partnerību, īpaši ar tās četrām tematiskajām platformām. Ja jautājumu iesnieguši vairāki locekļi, tikai vienu no viņiem aicina mutiski uzdot šo jautājumu. Jautājumi nedrīkst būt garāki par 100 vārdiem, un tos iesniedz Prezidijam rakstveidā tā noteiktajā termiņā. Prezidijs lemj par jautājumu pieņemamību. Jautājumus saistībā ar tematiem, kas jau ir iekļauti sesijas darba kārtībā, Prezidijs atzīst par nepieņemamiem. Jautājumus, kas atzīti par pieņemamiem, nosūta attiecīgajām iestādēm. Līdzpriekšsēdētāji lemj, kādā secībā izskatīs mutiskos jautājumus, un jautājumu iesniedzēji tiek informēti par šo lēmumu.

3.   To jautājumu izskatīšanai, uz kuriem jāatbild mutiski, EURONEST parlamentārā asambleja katrā sesijā paredz ne vairāk kā divas stundas. Uz jautājumiem, kas paliek neatbildēti laika trūkuma dēļ, atbild rakstiski, ja vien jautājuma iesniedzējs neatsauc savu jautājumu. Uz mutisku jautājumu var atbildēt tikai iesniedzēja klātbūtnē.

4.   Austrumu partnerības ministriju struktūrvienībām, augstākā līmeņa sanāksmes prezidentūrai, Eiropas Savienības Ministru padomei un Eiropas Komisijai lūdz sniegt īsas atbildes uz jautājumiem. Pēc vismaz 20 EURONEST parlamentārās asamblejas locekļu pieprasījuma atbildei var sekot debates. Priekšsēdētājs nosaka šo debašu ilgumu.

23. pants

Pieprasījumi EURONEST parlamentārajai asamblejai sniegt atzinumu

Pēc Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes, ministru konferenču, Eiropas Komisijas vai citu attiecīgo ES vai Austrumu partnerības iestāžu lūguma EURONEST parlamentārā asambleja pēc Prezidija ieteikuma var nolemt sagatavot atzinumus un priekšlikumus konkrētu pasākumu veikšanai attiecībā uz dažādām Austrumu partnerības darbības jomām. Šādos gadījumos Prezidijam iesniedz pieprasījumu, kurš to kopā ar ieteikumu nodod EURONEST parlamentārajai asamblejai.

24. pants

Protokoli

Plenārsesiju protokolu projektus un Prezidija, pastāvīgo komiteju un darba grupu sanāksmju protokolu projektus, kā arī apmeklējuma reģistrus un pieņemto lēmumu tekstus sagatavo un pārrauga tās delegācijas sekretariāts, kas rīko attiecīgās sesijas un sanāksmes. Pēc sesijas vai sanāksmes slēgšanas attiecīgo protokolu eksemplārus iesniedz pārējām delegācijām.

25. pants

Pastāvīgās komitejas

1.   Lai pamatīgāk izvērtētu konkrētus Austrumu partnerības aspektus, EURONEST parlamentārā asambleja izveido šādas četras pastāvīgās komitejas:

| — | Politisko lietu, cilvēktiesību un demokrātijas komiteja, |
| --- | --- |

—

Politisko lietu, cilvēktiesību un demokrātijas komiteja,

| — | Komiteja darbam saistībā ar ekonomisko integrāciju, tiesību aktu tuvināšanu un konverģenci ar ES politikas virzieniem, |
| --- | --- |

—

Komiteja darbam saistībā ar ekonomisko integrāciju, tiesību aktu tuvināšanu un konverģenci ar ES politikas virzieniem,

| — | Energoapgādes drošības komiteja, |
| --- | --- |

—

Energoapgādes drošības komiteja,

| — | Sociālo lietu, izglītības, kultūras un pilsoniskās sabiedrības komiteja. |
| --- | --- |

—

Sociālo lietu, izglītības, kultūras un pilsoniskās sabiedrības komiteja.

2.   Atbilstoši EURONEST parlamentārās asamblejas darbības vispārējiem principiem pastāvīgās komitejas veido asamblejas locekļi saskaņā ar 2. pantu, un tās darbojas, stingri ievērojot vienlīdzības principu. Pastāvīgo komiteju pilnvaras, pienākumi, sastāvs un procedūras ir noteikti I pielikumā.

3.   Pastāvīgo komiteju Reglamentu pēc Prezidija ierosinājuma pieņem EURONEST parlamentārā asambleja.

26. pants

Pagaidu un pārraudzības komitejas

Pēc Prezidija vai asamblejas locekļu ierosinājuma, ietverot vismaz vienu trešdaļu locekļu no Austrumeiropas partnervalstu puses un vienu trešdaļu no Eiropas Parlamenta puses, EURONEST parlamentārā asambleja jebkurā laikā var izveidot pagaidu vai pārraudzības komitejas, un, lemjot par to izveidi, asambleja nosaka to pienākumus, sastāvu un pilnvaras. Vienlaikus var darboties tikai divas šādas komitejas. Pārraudzības komitejām darbs jāpabeidz viena gada laikā; īpašos gadījumos šo termiņu var pagarināt par sešiem mēnešiem.

27. pants

Darba grupas un uzklausīšanas

1.   Ņemot vērā budžeta ierobežojumus, Prezidijs var pieņemt lēmumu izveidot darba grupas kādā konkrētā Austrumu partnerības jomā vai nosūtīt faktu vākšanas misijas uz Austrumeiropas partnervalstīm vai Eiropas Savienības valstīm, vai starptautiskām organizācijām. Abos gadījumos Prezidijs lemj par to organizēšanu, pienākumiem un sastāvu. Tas var uzdot šīm darba grupām vai misijām sagatavot ziņojumus un rezolūciju priekšlikumus vai ieteikumus iesniegšanai EURONEST parlamentārajā asamblejā. Ja vien EURONEST parlamentārā asambleja nenolemj savādāk, izveidotās darba grupas turpina darbu. Darba grupas locekļu skaits ir 10 (pieci locekļi no katras puses).

2.   Darba grupas locekli, kurš nevar apmeklēt kārtējo sanāksmi, var aizvietot EURONEST parlamentārās asamblejas loceklis no tās pašas Eiropas Parlamenta politiskās grupas vai tās pašas Austrumeiropas partnervalsts delegācijas. Par šādu aizstāšanu attiecīgās darba grupas līdzpriekšsēdētājus informē rakstveidā pirms sanāksmes.

3.   Lai panāktu Eiropas Savienības un Austrumeiropas partneru tautu labāku savstarpēju sapratni un veicinātu sabiedrības informētību par Austrumu partnerības jautājumiem, EURONEST parlamentārā asambleja regulāri var organizēt uzklausīšanas. Par šo uzklausīšanu rīkošanu atbild Prezidijs, un ir paredzēta iespēja tajās uzaicināt personas, kas EURONEST parlamentārajai asamblejai spēj sniegt tiešu informāciju par politiskajiem, ekonomiskajiem, sociālajiem un kultūras notikumiem, kuri uztrauc sabiedrību.

28. pants

Attiecības ar parlamentārās sadarbības komitejām (PSK) un delegācijām

1.   EURONEST parlamentārā asambleja aicina tās darbā iesaistīties parlamentārās sadarbības komitejas (PSK) un delegācijas, kas izveidotas saskaņā ar spēkā esošajiem nolīgumiem, kā arī citas komitejas un delegācijas, kas izveidotas pēc tam.

2.   Šajā uzaicinājumā īpaši var paredzēt pašreizējo parlamentārās sadarbības komiteju (PSK) un delegāciju sanāksmi EURONEST parlamentārās asamblejas sesijas laikā.

29. pants

Organizēšanas, līdzdalības, mutiskās un rakstiskās tulkošanas izmaksu finansēšana

1.   Neskarot šā Reglamenta 12. panta 1. punktu, parlaments, kas organizē EURONEST parlamentārās asamblejas sesiju, Prezidija sanāksmi vai kādas komitejas vai darba grupas sanāksmi, atbild par praktiskajiem pasākumiem attiecībā uz šīs sesijas vai sanāksmes organizēšanu.

2.   Pēc Prezidija ierosinājuma EURONEST parlamentārā asambleja var ieteikt, ka pārējiem parlamentiem būtu jāveic finansiāls ieguldījums, lai segtu ar EURONEST parlamentārās asamblejas sesijas vai komitejas, vai darba grupas sanāksmes organizēšanu saistītos izdevumus.

3.   Katra dalībnieka ceļa, uzturēšanās un vietējos transporta izdevumus sedz iestādes, ko tie pārstāv.

4.   Organizēšanas izmaksas sedz parlaments, kurš rīko EURONEST parlamentārās asamblejas sesiju, Prezidija sanāksmi vai kādas komitejas vai darba grupas sanāksmi, atbilstoši turpmākajos punktos minētajiem noteikumiem.

5.   Gadījumos, kad EURONEST parlamentārās asamblejas sesija, Prezidija sanāksme vai kādas komitejas vai darba grupas sanāksme notiek Eiropas Parlamenta darba telpās, Eiropas Parlaments, neskarot šā Reglamenta 12. panta 1. punktu un ņemot vērā tā valodu daudzveidību, nodrošina mutisko tulkošanu Eiropas Savienības oficiālajās valodās atkarībā no katras sanāksmes vajadzībām un saskaņā ar Eiropas Parlamenta Rīcības kodeksu attiecībā uz daudzvalodību.

6.   Gadījumos, kad EURONEST parlamentārās asamblejas sesija, Prezidija sanāksme vai kādas komitejas vai darba grupas sanāksme notiek ārpus Eiropas Parlamenta darba telpām, Eiropas Parlaments, neskarot šā Reglamenta 12. panta 1. punktu un ņemot vērā tā valodu daudzveidību, nodrošina mutisko tulkošanu tikai EURONEST parlamentārās asamblejas darba valodās un tajās Eiropas Savienības oficiālajās valodās, kuras izmantos Eiropas Parlamenta deputāti saskaņā ar Eiropas Parlamenta Rīcības kodeksu attiecībā uz daudzvalodību.

7.   Eiropas Parlaments nodrošina EURONEST parlamentārās asamblejas pieņemto oficiālo dokumentu tulkošanu Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Ja Austrumeiropas partnervalstu parlamenti piekrīt un ņemot vērā Eiropas Parlamenta valodu daudzveidību, šī iestāde nodrošina arī sagatavošanā esošo dokumentu tulkošanu vai EURONEST parlamentārās asamblejas un tās struktūrvienību sanāksmju laikā sagatavoto dokumentu tulkošanu EURONEST parlamentārās asamblejas darba valodās. Austrumeiropas partnervalstu parlamenti nodrošina EURONEST parlamentārās asamblejas pieņemto oficiālo dokumentu tulkošanu attiecīgi savu valstu oficiālajās valodās.

30. pants

Sekretariāts

1.   EURONEST parlamentārajai asamblejai tās darba sagatavošanā un veiksmīgā norisē palīdz sekretariāts, ko veido abu EURONEST parlamentārās asamblejas pušu ierēdņi.

Sekretariāts palīdz plenārsesiju rīkošanā, kā arī Prezidijam, komitejām un darba grupām. Lai nodrošinātu profesionālu un objektīvu palīdzību asamblejai, abu EURONEST parlamentārās asamblejas pušu pārstāvji veicina ciešu sadarbību un rīcībspējas palielināšanu, kā arī savstarpēju profesionālās pieredzes apmaiņu starp dažādām sekretariātu veidojošām pusēm.

2.   Sekretariāta darbinieku algas un citus izdevumus sedz parlamenti, ko tie pārstāv.

3.   Tās valsts parlaments, kurā notiek EURONEST parlamentārās asamblejas sesija vai komitejas sanāksme, sniedz atbalstu minētās sesijas vai sanāksmes organizēšanā.

31. pants

Reglamenta interpretācija

Līdzpriekšsēdētāji vai Prezidijs pēc viņu lūguma izlemj jautājumus, kas attiecas uz Reglamenta interpretāciju.

32. pants

Reglamenta grozīšana

1.   Par Reglamenta grozīšanu lemj EURONEST parlamentārā asambleja, pamatojoties uz Prezidija priekšlikumiem.

2.   Grozījumus pieņem ar balsu vairākumu, kuru veido divas trešdaļas no klātesošajiem locekļiem. Ja pirms balsošanas vismaz desmitā daļa locekļu, kas pārstāv vismaz divas Eiropas Parlamenta politiskās grupas vai vismaz divas delegācijas no EURONEST parlamentārās asamblejas Austrumeiropas partneru puses, iesniedz pieprasījumu balsot atsevišķi, tad Austrumeiropas partneru puses pārstāvji un Eiropas Parlamenta puses pārstāvji balso atsevišķi. Attiecīgo tekstu uzskata par pieņemtu, ja tas ieguvis divas trešdaļas nodoto balsu vairākumu abās pārstāvētajās pusēs atsevišķi.

3.   Ja balsošanas laikā nav noteikts citādi, šā Reglamenta grozījumi stājas spēkā nākamās plenārsesijas pirmajā dienā pēc grozījumu pieņemšanas.

---

(1)  Saskaņā ar EURONEST parlamentārās asamblejas Reglamenta darba grupas priekšlikumu, ko EURONEST parlamentārās asamblejas Prezidijs atbalstīja 2015. gada 17. martā, lai paredzētu iespēju izmantot elektronisku aprīkojumu, abas puses balso pēc kārtas, bet rezultātu nepaziņo, kamēr abas puses nav nobalsojušas.

---

I PIELIKUMS

PASTĀVĪGO KOMITEJU PILNVARAS, PIENĀKUMI, SASTĀVS UN PROCEDŪRAS

1. pants

Darbojas četras pastāvīgās parlamentārās komitejas, kurām ir turpmāk minētās pilnvaras un pienākumi:

| — | Politisko lietu, cilvēktiesību un demokrātijas komiteja, |
| --- | --- |

—

Politisko lietu, cilvēktiesību un demokrātijas komiteja,

| — | Komiteja darbam saistībā ar ekonomisko integrāciju, tiesību aktu tuvināšanu un konverģenci ar ES politikas virzieniem, |
| --- | --- |

—

Komiteja darbam saistībā ar ekonomisko integrāciju, tiesību aktu tuvināšanu un konverģenci ar ES politikas virzieniem,

| — | Energoapgādes drošības komiteja, |
| --- | --- |

—

Energoapgādes drošības komiteja,

| — | Sociālo lietu, izglītības, kultūras un pilsoniskās sabiedrības komiteja. |
| --- | --- |

—

Sociālo lietu, izglītības, kultūras un pilsoniskās sabiedrības komiteja.

I.   Politisko lietu, cilvēktiesību un demokrātijas komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par jautājumiem saistībā ar:

| 1) | stabilu demokrātisku iestāžu izveidi, pārvaldības jautājumiem un politisko partiju lomu; |
| --- | --- |

1)

stabilu demokrātisku iestāžu izveidi, pārvaldības jautājumiem un politisko partiju lomu;

| 2) | politiskā dialoga veicināšanu, daudzpusējiem uzticības veidošanas pasākumiem un ieguldījumu konfliktu noregulēšanā mierīgā ceļā; |
| --- | --- |

2)

politiskā dialoga veicināšanu, daudzpusējiem uzticības veidošanas pasākumiem un ieguldījumu konfliktu noregulēšanā mierīgā ceļā;

| 3) | attiecībām ar citām valstu un starptautiskajām organizācijām un parlamentārajām asamblejām saistībā ar jautājumiem, kas ir komitejas kompetencē; |
| --- | --- |

3)

attiecībām ar citām valstu un starptautiskajām organizācijām un parlamentārajām asamblejām saistībā ar jautājumiem, kas ir komitejas kompetencē;

| 4) | mieru, drošību un stabilitāti; |
| --- | --- |

4)

mieru, drošību un stabilitāti;

| 5) | vēlēšanu standartiem, plašsaziņas līdzekļu regulējumu un korupcijas apkarošanu. |
| --- | --- |

5)

vēlēšanu standartiem, plašsaziņas līdzekļu regulējumu un korupcijas apkarošanu.

II.   Komiteja darbam saistībā ar ekonomisko integrāciju, tiesību aktu tuvināšanu un konverģenci ar ES politikas virzieniem

Šī komiteja ir atbildīga par jautājumiem saistībā ar:

| 1) | ekonomikas, finanšu un tirdzniecības attiecību pārraudzību starp ES un Austrumeiropas partnervalstīm, ar trešām valstīm un reģionālajām organizācijām; |
| --- | --- |

1)

ekonomikas, finanšu un tirdzniecības attiecību pārraudzību starp ES un Austrumeiropas partnervalstīm, ar trešām valstīm un reģionālajām organizācijām;

| 2) | attiecībām ar saistītajām starptautiskajām organizācijām (jo īpaši ar Pasaules Tirdzniecības organizāciju) un organizācijām, kas reģionālā līmenī veicina ekonomikas un tirdzniecības integrāciju; |
| --- | --- |

2)

attiecībām ar saistītajām starptautiskajām organizācijām (jo īpaši ar Pasaules Tirdzniecības organizāciju) un organizācijām, kas reģionālā līmenī veicina ekonomikas un tirdzniecības integrāciju;

| 3) | tehniskās saskaņošanas vai standartizācijas pasākumiem nozarēs, uz kurām attiecas starptautiskie tiesību akti; |
| --- | --- |

3)

tehniskās saskaņošanas vai standartizācijas pasākumiem nozarēs, uz kurām attiecas starptautiskie tiesību akti;

| 4) | jautājumiem par partnerības finansēšanu, tostarp Eiropas Investīciju bankas instrumentu un citu šāda veida instrumentu un mehānismu īstenošanas uzraudzību; |
| --- | --- |

4)

jautājumiem par partnerības finansēšanu, tostarp Eiropas Investīciju bankas instrumentu un citu šāda veida instrumentu un mehānismu īstenošanas uzraudzību;

| 5) | sabiedrības attīstību un indivīda izaugsmi, kā arī sociālajām infrastruktūrām un pakalpojumiem, tostarp veselības aprūpes jautājumiem; |
| --- | --- |

5)

sabiedrības attīstību un indivīda izaugsmi, kā arī sociālajām infrastruktūrām un pakalpojumiem, tostarp veselības aprūpes jautājumiem;

| 6) | migrāciju un cilvēkresursu apmaiņu; |
| --- | --- |

6)

migrāciju un cilvēkresursu apmaiņu;

| 7) | ilgtspējīgu attīstību, dabas resursiem, globālo sasilšanu un enerģētikas politiku; |
| --- | --- |

7)

ilgtspējīgu attīstību, dabas resursiem, globālo sasilšanu un enerģētikas politiku;

| 8) | vides pārvaldību, ieguldījumiem reģionālā līmenī, klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

8)

vides pārvaldību, ieguldījumiem reģionālā līmenī, klimata pārmaiņām;

| 9) | transporta un telekomunikāciju tīklu savienošanas veicināšanu; |
| --- | --- |

9)

transporta un telekomunikāciju tīklu savienošanas veicināšanu;

| 10) | normatīvās vides saskaņošanu; |
| --- | --- |

10)

normatīvās vides saskaņošanu;

| 11) | pārrobežu sadarbību. |
| --- | --- |

11)

pārrobežu sadarbību.

III.   Energoapgādes drošības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par jautājumiem saistībā ar:

| 1) | savstarpēja atbalsta enerģētikas jomā un energoapgādes drošības mehānisma izveides un īstenošanas pārraudzību; |
| --- | --- |

1)

savstarpēja atbalsta enerģētikas jomā un energoapgādes drošības mehānisma izveides un īstenošanas pārraudzību;

| 2) | atbalstu saziņas stiprināšanai energoapgādes drošības jautājumos un labākai sagatavotībai enerģētiskās krīzes gadījumos; |
| --- | --- |

2)

atbalstu saziņas stiprināšanai energoapgādes drošības jautājumos un labākai sagatavotībai enerģētiskās krīzes gadījumos;

| 3) | energoapgādes drošības darba grupas darbības atbalstīšanu; |
| --- | --- |

3)

energoapgādes drošības darba grupas darbības atbalstīšanu;

| 4) | partnervalstu enerģētikas politikas un tiesību aktu saskaņošanas, kā arī piegādes un tranzīta ceļu dažādošanas pārraudzību; |
| --- | --- |

4)

partnervalstu enerģētikas politikas un tiesību aktu saskaņošanas, kā arī piegādes un tranzīta ceļu dažādošanas pārraudzību;

| 5) | savstarpēji saistīta un daudzveidīga enerģijas tirgus izveides atbalstīšanu. |
| --- | --- |

5)

savstarpēji saistīta un daudzveidīga enerģijas tirgus izveides atbalstīšanu.

IV.   Sociālo lietu, izglītības, kultūras un pilsoniskās sabiedrības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par jautājumiem saistībā ar:

| 1) | sadarbības veicināšanu kultūras un izglītības jomā, kā arī attiecību sekmēšanu ar saistītajām starptautiskajām organizācijām un aģentūrām; |
| --- | --- |

1)

sadarbības veicināšanu kultūras un izglītības jomā, kā arī attiecību sekmēšanu ar saistītajām starptautiskajām organizācijām un aģentūrām;

| 2) | jaunatnes jautājumiem un dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

2)

jaunatnes jautājumiem un dzimumu līdztiesību;

| 3) | informācijas sabiedrības izveides un plašsaziņas līdzekļu lomas pārraudzību; |
| --- | --- |

3)

informācijas sabiedrības izveides un plašsaziņas līdzekļu lomas pārraudzību;

| 4) | sadarbības atbalstīšanu izglītības, valodu apguves, jaunatnes un pētniecības jomās; |
| --- | --- |

4)

sadarbības atbalstīšanu izglītības, valodu apguves, jaunatnes un pētniecības jomās;

| 5) | attiecībām ar pilsoniskās sabiedrības forumu un NVO no ES un Austrumeiropas partnervalstīm; |
| --- | --- |

5)

attiecībām ar pilsoniskās sabiedrības forumu un NVO no ES un Austrumeiropas partnervalstīm;

| 6) | sadarbības kultūras jomā un starpkultūru dialoga veicināšanu. |
| --- | --- |

6)

sadarbības kultūras jomā un starpkultūru dialoga veicināšanu.

2. pants

1.   Katrā pastāvīgajā komitejā darbojas ne vairāk par 30 locekļiem, un tās sastāvā ir pēc iespējas vienāds skaits locekļu no abām pusēm, un tas atbilst EURONEST parlamentārās asamblejas sastāvam. Par komiteju apjomu un sastāvu pēc Prezidija ierosinājuma lemj EURONEST parlamentārā asambleja.

2.   Katram EURONEST parlamentārās asamblejas loceklim ir tiesības kļūt par vienas pastāvīgās komitejas locekli. Izņēmuma gadījumos viens loceklis var darboties divās pastāvīgajās komitejās.

3.   Locekļus ieceļ saskaņā ar katra parlamenta noteiktām procedūrām tā, lai komiteju sastāvs pēc iespējas atspoguļotu attiecīgi Eiropas Parlamentā un Austrumeiropas partneru pusē pārstāvēto dažādo politisko grupu un delegāciju sadalījumu.

3. pants

1.   Katra komiteja no tās locekļu vidus ievēlē Prezidiju, ko veido divi līdzvērtīga statusa līdzpriekšsēdētāji (viens no katras EURONEST parlamentārās asamblejas puses) un četri līdzpriekšsēdētāja vietnieki (divi no katras EURONEST parlamentārās asamblejas puses), kuru ievēlēšanas procedūras un pilnvaru laiku nosaka katra asamblejas puse.

2.   Līdzpriekšsēdētāji kopīgi nolemj, kurš no viņiem vadīs katru komitejas sanāksmi.

3.   Komitejas saskaņā ar Reglamentu, saņemot Prezidija atļauju, var iecelt referentus, lai izskatītu īpašus jautājumus atbilstīgi savai kompetencei un sagatavotu ziņojumus iesniegšanai EURONEST parlamentārajā asamblejā.

4.   Pastāvīgās komitejas var apspriest to darba kārtības jautājumus, nesagatavojot ziņojumu, un rakstiski darīt zināmu Prezidijam, ka šie jautājumi ir apspriesti.

5.   Komitejas par savu darbību ziņo EURONEST parlamentārajai asamblejai.

4. pants

1.   Komiteju sanāksmes sasauc līdzpriekšsēdētāji – ne biežāk kā divas reizes gadā, un viena no sanāksmēm notiek EURONEST parlamentārās asamblejas sesijas laikā.

2.   Jebkurš deputāts var iesniegt grozījumus izskatīšanai komitejā.

3.   Komiteju sanāksmju darba kārtībai mutatis mutandis piemēro EURONEST parlamentārās asamblejas Reglamentu. Komitejas kvorums ir sasniegts, ja piedalās vismaz viena trešdaļa tās locekļu no katras puses.

4.   Ja vien komiteja nelemj citādi, visas sanāksmes ir atklātas.

---

II PIELIKUMS

TEKSTU GARUMS

Tulkošanai un pavairošanai iesniegtajiem tekstiem piemēro šādus maksimālā apjoma ierobežojumus:

| — | paskaidrojumi, sagatavošanas darba dokumenti, kā arī darba grupu sanāksmju un faktu vākšanas misiju protokoli: sešas lappuses, |
| --- | --- |

—

paskaidrojumi, sagatavošanas darba dokumenti, kā arī darba grupu sanāksmju un faktu vākšanas misiju protokoli: sešas lappuses,

| — | ziņojumos iekļautie rezolūciju priekšlikumi un rezolūciju priekšlikumi par steidzamiem jautājumiem: četras lappuses, ieskaitot apsvērumus, taču neskaitot atsauces. |
| --- | --- |

—

ziņojumos iekļautie rezolūciju priekšlikumi un rezolūciju priekšlikumi par steidzamiem jautājumiem: četras lappuses, ieskaitot apsvērumus, taču neskaitot atsauces.

Par lappusi uzskata tekstu, kurā ir 1 500 rakstu zīmju bez atstarpēm.

Šo pielikumu var grozīt Prezidijs.

---

| 23.9.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 315/40 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 315/40

---

EURONEST PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS PASTĀVĪGO KOMITEJU REGLAMENTS,

ko EURONEST PA pieņēmusi 2011. gada 3. maijā un kurā grozījumi izdarīti 2013. gada 29. maijā Briselē un 2015. gada 18. martā Erevānā

(2015/C 315/08)

Saskaņā ar EURONEST parlamentārās asamblejas Reglamenta 25. panta 3. punktu, kā arī ņemot vērā Prezidija ierosinājumu, EURONEST parlamentārā asambleja ar šo pieņem pastāvīgo komiteju Reglamentu.

1. pants

Piemērošanas joma

1.   Pastāvīgo komiteju Reglaments paredz kopīgus darba mehānismus visām četrām EURONEST parlamentārās asamblejas pastāvīgajām komitejām (turpmāk – komitejas):

| — | Politisko lietu, cilvēktiesību un demokrātijas komiteja, |
| --- | --- |

—

Politisko lietu, cilvēktiesību un demokrātijas komiteja,

| — | Komiteja darbam saistībā ar ekonomisko integrāciju, tiesību aktu tuvināšanu un konverģenci ar ES politikas virzieniem, |
| --- | --- |

—

Komiteja darbam saistībā ar ekonomisko integrāciju, tiesību aktu tuvināšanu un konverģenci ar ES politikas virzieniem,

| — | Energoapgādes drošības komiteja, |
| --- | --- |

—

Energoapgādes drošības komiteja,

| — | Sociālo lietu, izglītības, kultūras un pilsoniskās sabiedrības komiteja. |
| --- | --- |

—

Sociālo lietu, izglītības, kultūras un pilsoniskās sabiedrības komiteja.

2.   Komiteju sanāksmju darba kārtībai mutatis mutandis piemēro EURONEST parlamentārās asamblejas Reglamentu, neskarot pastāvīgo komiteju Reglamentu.

2. pants

Sastāvs

1.   Komitejā darbojas ne vairāk par 30 locekļiem, un tās sastāvā ir:

| — | 15 Eiropas Parlamenta deputāti, |
| --- | --- |

—

15 Eiropas Parlamenta deputāti,

| — | 15 deputāti no iesaistīto Austrumeiropas partnervalstu parlamentiem (1). |
| --- | --- |

—

15 deputāti no iesaistīto Austrumeiropas partnervalstu parlamentiem (1).

Tas atbilst EURONEST parlamentārās asamblejas sastāvam.

2.   Katram EURONEST parlamentārās asamblejas loceklim ir tiesības kļūt par vienas pastāvīgās komitejas locekli. Izņēmuma gadījumos viens loceklis var darboties divās pastāvīgajās komitejās.

3.   Locekļus ieceļ saskaņā ar katra parlamenta noteiktām procedūrām tā, lai komiteju sastāvs pēc iespējas atspoguļotu attiecīgi Eiropas Parlamentā un Austrumeiropas partneru pusē pārstāvēto dažādo politisko grupu un delegāciju sadalījumu.

4.   Par komiteju apjomu un sastāvu pēc Prezidija ierosinājuma lemj EURONEST parlamentārā asambleja.

3. pants

Vadība un Prezidijs

1.   Katra komiteja no tās locekļu vidus ievēlē Prezidiju, ko veido divi līdzvērtīga statusa līdzpriekšsēdētāji (viens no katras puses) un četri līdzpriekšsēdētāja vietnieki (divi no katras puses), kuru ievēlēšanas procedūras un pilnvaru laiku nosaka katra puse atsevišķi.

2.   Līdzpriekšsēdētāji kopīgi nolemj, kurš no viņiem vadīs komitejas sanāksmi.

4. pants

Aizstājēji

1.   Jebkuru pilntiesīgu locekli, kurš nevar apmeklēt komitejas sanāksmi, var aizvietot aizstājējs no tās pašas asamblejas puses pēc abu šo locekļu vienošanās. Par šādu aizstāšanu informē priekšsēdētāju pirms sanāksmes sākuma.

2.   Komitejā aizstājējam ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā pilntiesīgajam loceklim.

5. pants

Sanāksmes

1.   Komiteju sanāksmes sasauc līdzpriekšsēdētāji – ne biežāk kā divas reizes gadā, un viena no sanāksmēm notiek EURONEST parlamentārās asamblejas sesijas laikā.

2.   Pēc komitejas Prezidija ierosinājuma līdzpriekšsēdētāji sagatavo un iesniedz katras komitejas sanāksmes darba kārtības projektu.

3.   Komiteju sanāksmes notiek EURONEST parlamentārās asamblejas darba valodās. Ja vien komiteja nelemj citādi, visas sanāksmes ir atklātas.

4.   Priekšsēdētājs vada sanāksmes norisi, nodrošina, ka tiek ievērots Reglaments, uztur kārtību, dod vārdu runātājiem, paziņo par diskusiju beigšanu, izvirza jautājumus balsošanai un paziņo balsošanas rezultātus.

5.   Neviens loceklis nedrīkst izteikties, kamēr priekšsēdētājs nav devis vārdu. Runātāju nedrīkst pārtraukt, izņemot ar darba kārtības jautājumiem saistītus gadījumus. Ja runātājs novirzās no temata, priekšsēdētājs to aizrāda un atkārtotā gadījumā var viņam aizliegt izteikties turpmākajās debatēs par to pašu tematu.

6.   Priekšsēdētājs aizrāda jebkuram komitejas loceklim, kas traucē sanāksmes norisi. Ja pārkāpums atkārtojas, priekšsēdētājs var izraidīt pārkāpēju no telpas uz atlikušo sanāksmes laiku.

7.   Divas vai vairākas komitejas var, vienojoties ar saviem Prezidijiem, organizēt kopīgas sanāksmes par kopēju interešu jautājumiem.

6. pants

Ziņojumi un steidzami jautājumi

1.   Komitejas, saņemot Prezidija atļauju, var iecelt referentus, lai izskatītu īpašus jautājumus atbilstīgi savai kompetencei un sagatavotu ziņojumus iesniegšanai EURONEST parlamentārajā asamblejā. Ziņojumu skaits ir ierobežots, parasti vienā sesijā nepārsniedzot vienu ziņojumu no katras komitejas. Prezidijs pēc komiteju līdzpriekšsēdētāju pieprasījuma var lemt par vienas sesijas laikā balsošanai izvirzāmo ziņojumu skaitu, ņemot vērā šo ziņojumu sagatavošanas darba gaitu.

2.   Izņēmuma kārtā komiteja var ierosināt steidzamus jautājumus EURONEST parlamentārajā asamblejā. Steidzamo jautājumu skaits ir ierobežots saskaņā ar EURONEST parlamentārās asamblejas Reglamenta 9. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

3.   Turklāt komitejas var apspriest citus darba kārtības jautājumus, nesagatavojot ziņojumu, un rakstiski informēt EURONEST parlamentārās asamblejas Prezidiju, ka šie jautājumi ir apspriesti.

4.   Komitejas par savu darbību ziņo EURONEST parlamentārajai asamblejai.

7. pants

Kvorums un balsošana

1.   Komitejas kvorums ir sasniegts, ja piedalās vismaz viena trešdaļa tās locekļu no katras puses.

2.   Balsojums ir spēkā neatkarīgi no balsotāju skaita. Tomēr ikviens komitejas loceklis pirms balsošanas var pieprasīt konstatēt kvorumu. Ja pēc šāda pieprasījuma kvorums netiek konstatēts, balsošanu atliek.

3.   Komiteja lēmumus pieņem ar balsu vairākumu, kuru veido divas trešdaļas no locekļiem, kas piedalās balsošanā. Jebkurš deputāts var iesniegt grozījumus izskatīšanai komitejā. Komiteja balso, paceļot roku. Katram loceklim ir viena individuāla balss, kuru nedrīkst deleģēt.

4.   Balsu skaitīšanu veic balsu skaitīšanas komisija, ko veido vienāds skaits pārstāvju no abu EURONEST parlamentārās asamblejas pušu sekretariātiem. Balsu skaitīšanas komisiju pirms katras sanāksmes ieceļ Prezidijs (vai komitejas līdzpriekšsēdētāji), un šī komisija paziņo balsu skaitīšanas rezultātu tieši līdzpriekšsēdētājiem.

5.   Jebkurš deputāts var iesniegt grozījumus izskatīšanai komitejā līdzpriekšsēdētāju noteiktajā termiņā. Grozījumiem jāattiecas uz tekstu, kuru paredzēts grozīt, un tie jāiesniedz rakstiski. Mutiskus grozījumus var iekļaut tikai tad, ja to mērķis ir labot faktu vai valodas kļūdas. Citus mutiskus grozījumus nevajadzētu pieņemt.

6.   Ja pirms balsošanas vismaz trīs komitejas locekļi, kas pārstāv vismaz divas Eiropas Parlamenta politiskās grupas vai vismaz divas delegācijas no EURONEST parlamentārās asamblejas Austrumeiropas partneru puses, iesniedz pieprasījumu balsot atsevišķi, tad Austrumeiropas partneru puses pārstāvji un Eiropas Parlamenta puses pārstāvji balso atsevišķi, bet vienlaicīgi. Attiecīgais teksts ir pieņemts, ja tas ieguvis divu trešdaļu nodoto balsu vairākumu katrā no pārstāvētajām pusēm.

7.   Ja balsošanai iesniegts teksts satur divus vai vairākus noteikumus, ja tas attiecas uz vairākiem jautājumiem vai arī ja to var sadalīt vairākās daļās, kurām ir atšķirīga nozīme un/vai normatīva vērtība, Eiropas Parlamenta politiskā grupa vai vismaz viens EURONEST parlamentārās asamblejas loceklis var pieprasīt balsošanu pa daļām. Pieprasījumu iesniedz līdzpriekšsēdētājiem rakstveidā līdz pulksten 18.00 dienā pirms balsojuma, ja vien līdzpriekšsēdētāji nav noteikuši citu termiņu, un šādu pieteikumu principā uzskata par pieņemtu.

8. pants

Citi pasākumi

1.   Parlaments, kas organizē komitejas sanāksmi, atbild par praktiskajiem pasākumiem, atbalstu un izmaksām attiecībā uz šīs sanāksmes organizēšanu.

2.   Tomēr pēc Prezidija ierosinājuma EURONEST parlamentārā asambleja var ieteikt, ka pārējiem parlamentiem būtu jāveic finansiāls ieguldījums, lai segtu ar komitejas sanāksmes organizēšanu saistītos izdevumus.

9. pants

Noteikumu interpretācija

Līdzpriekšsēdētājiem vai – pēc viņu lūguma – komitejas Prezidijam ir tiesības izlemt visus jautājumus, kas attiecas uz pastāvīgo komiteju Reglamenta interpretāciju.

10. pants

Pastāvīgo komiteju Reglamenta grozīšana

1.   Par pastāvīgo komiteju Reglamenta grozīšanu lemj EURONEST parlamentārā asambleja, pamatojoties uz Prezidija priekšlikumiem.

2.   Grozījumus pieņem ar balsu vairākumu, kuru veido divas trešdaļas no locekļiem, kas piedalījās balsojumā. Ja pirms balsošanas vismaz desmitā daļa locekļu, kas pārstāv vismaz divas Eiropas Parlamenta politiskās grupas vai vismaz divas delegācijas no EURONEST parlamentārās asamblejas Austrumeiropas partneru puses, iesniedz pieprasījumu balsot atsevišķi, tad Austrumeiropas partneru puses pārstāvji un Eiropas Parlamenta puses pārstāvji balso atsevišķi. Attiecīgo tekstu uzskata par pieņemtu, ja tas ieguvis divu trešdaļu nodoto balsu vairākumu katrā no pārstāvētajām pusēm.

3.   Ja balsošanas laikā nav noteikts citādi, pastāvīgo komiteju Reglamenta grozījumi stājas spēkā nekavējoties pēc to pieņemšanas.

---

(1)  Pēc nākamās Austrumeiropas partnervalsts (Baltkrievijas) pievienošanās Austrumeiropas partnervalstu vietas tiks pārdalītas.

---