# Službeni list C 77E/2014

| | ISSN 1977-1088
  doi:10.3000/19771088.CE2014.077.hrv |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 77E |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | 5715. ožujka 2014. |

ISSN 1977-1088

doi:10.3000/19771088.CE2014.077.hrv

Službeni list

Europske unije

C 77E

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

5715. ožujka 2014.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | III.   Pripremni akti |
| | VIJEĆE |
| 2014/C 077E/01 | Stajalište Vijeća (EU) br. 2/2014 u prvom čitanju s ciljem donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o minimalnim zahtjevima za poboljšanje mobilnosti radnika među državama članicama unaprjeđivanjem stjecanja i očuvanja prava na dopunsku mirovinuUsvojeno od strane Vijeća 17. veljače 2014. (
  1
  ) | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

III.   Pripremni akti

VIJEĆE

2014/C 077E/01

Stajalište Vijeća (EU) br. 2/2014 u prvom čitanju s ciljem donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o minimalnim zahtjevima za poboljšanje mobilnosti radnika među državama članicama unaprjeđivanjem stjecanja i očuvanja prava na dopunsku mirovinuUsvojeno od strane Vijeća 17. veljače 2014. (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

III. Pripremni akti

VIJEĆE

| 15.3.2014 | HR | Službeni list Europske unije | CE 77/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2014

HR

Službeni list Europske unije

CE 77/1

---

STAJALIŠTE VIJEĆA (EU) br. 2/2014 U PRVOM ČITANJU

s ciljem donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o minimalnim zahtjevima za poboljšanje mobilnosti radnika među državama članicama unaprjeđivanjem stjecanja i očuvanja prava na dopunsku mirovinu

Usvojeno od strane Vijeća 17. veljače 2014.

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 46.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Slobodno kretanje osoba jedna je od temeljnih sloboda Unije. Člankom 46. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je da Europski parlament i Vijeće, odlučujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom i nakon savjetovanja s Gospodarskim i socijalnim odborom, donose direktive kojima se određuju mjere potrebne za ostvarivanje slobode kretanja radnika kako je utvrđeno u članku 45. UFEU-a. Člankom 45. UFEU-a predviđeno je da sloboda kretanja radnika podrazumijeva pravo na prihvaćanje ponuda za posao i slobodno kretanje unutar državnog područja država članica u tu svrhu. Cilj je ove Direktive promicati mobilnost radnika smanjujući prepreke toj mobilnosti stvorene određenim pravilima u vezi sa sustavima dopunskih mirovina povezanih s radnim odnosom. |
| --- | --- |

(1)

Slobodno kretanje osoba jedna je od temeljnih sloboda Unije. Člankom 46. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je da Europski parlament i Vijeće, odlučujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom i nakon savjetovanja s Gospodarskim i socijalnim odborom, donose direktive kojima se određuju mjere potrebne za ostvarivanje slobode kretanja radnika kako je utvrđeno u članku 45. UFEU-a. Člankom 45. UFEU-a predviđeno je da sloboda kretanja radnika podrazumijeva pravo na prihvaćanje ponuda za posao i slobodno kretanje unutar državnog područja država članica u tu svrhu. Cilj je ove Direktive promicati mobilnost radnika smanjujući prepreke toj mobilnosti stvorene određenim pravilima u vezi sa sustavima dopunskih mirovina povezanih s radnim odnosom.

| (2) | Socijalna zaštita radnika s obzirom na mirovine zajamčena je zakonskim sustavima socijalne sigurnosti, zajedno sa sustavima dopunskih mirovina povezanih s ugovorom o radu koji su sve uobičajeniji u državama članicama. |
| --- | --- |

(2)

Socijalna zaštita radnika s obzirom na mirovine zajamčena je zakonskim sustavima socijalne sigurnosti, zajedno sa sustavima dopunskih mirovina povezanih s ugovorom o radu koji su sve uobičajeniji u državama članicama.

| (3) | Europski parlament i Vijeće imaju široke diskrecijske ovlasti s obzirom na izbor mjera koje su najprikladnije za postizanje cilja članka 46. UFEU-a. Sustav koordinacije predviđen u Uredbi Vijeća (EEZ) br. 1408/71 (3) i u Uredbi (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (4) te posebno pravila koja se primjenjuju na zbrajanje ne odnose se na sustave dopunskih mirovina, osim sustava definiranih kao zakonodavstvo u tim uredbama ili onih koji su bili predmetom izjave države članice u tu svrhu u skladu s tim uredbama. |
| --- | --- |

(3)

Europski parlament i Vijeće imaju široke diskrecijske ovlasti s obzirom na izbor mjera koje su najprikladnije za postizanje cilja članka 46. UFEU-a. Sustav koordinacije predviđen u Uredbi Vijeća (EEZ) br. 1408/71 (3) i u Uredbi (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (4) te posebno pravila koja se primjenjuju na zbrajanje ne odnose se na sustave dopunskih mirovina, osim sustava definiranih kao zakonodavstvo u tim uredbama ili onih koji su bili predmetom izjave države članice u tu svrhu u skladu s tim uredbama.

| (4) | Direktiva Vijeća 98/49/EZ (5) predstavlja inicijalnu posebnu mjeru namijenjenu poboljšanju ostvarivanja prava na slobodu kretanja radnika s obzirom na sustave dopunskih mirovina. |
| --- | --- |

(4)

Direktiva Vijeća 98/49/EZ (5) predstavlja inicijalnu posebnu mjeru namijenjenu poboljšanju ostvarivanja prava na slobodu kretanja radnika s obzirom na sustave dopunskih mirovina.

| (5) | Cilj je ove Direktive dodatno olakšati mobilnost radnika među državama članicama unaprjeđivanjem stjecanja i očuvanja prava na dopunsku mirovinu članova tih sustava dopunskih mirovina. |
| --- | --- |

(5)

Cilj je ove Direktive dodatno olakšati mobilnost radnika među državama članicama unaprjeđivanjem stjecanja i očuvanja prava na dopunsku mirovinu članova tih sustava dopunskih mirovina.

| (6) | Ova Direktiva nije primjenjiva na stjecanje i očuvanje prava na dopunsku mirovinu radnika koji se kreću unutar jedne države članice. Države članice mogu iskoristiti svoje nacionalne nadležnosti kako bi proširile pravila koja se primjenjuju u skladu s ovom Direktivom na članove sustava koji promijene posao unutar iste države članice. |
| --- | --- |

(6)

Ova Direktiva nije primjenjiva na stjecanje i očuvanje prava na dopunsku mirovinu radnika koji se kreću unutar jedne države članice. Države članice mogu iskoristiti svoje nacionalne nadležnosti kako bi proširile pravila koja se primjenjuju u skladu s ovom Direktivom na članove sustava koji promijene posao unutar iste države članice.

| (7) | Država članica može zatražiti da radnici na odlasku koji se sele u drugu državu članicu o tome obavijeste svoj sustav dopunskih mirovina. |
| --- | --- |

(7)

Država članica može zatražiti da radnici na odlasku koji se sele u drugu državu članicu o tome obavijeste svoj sustav dopunskih mirovina.

| (8) | Trebalo bi uzeti u obzir značajke te posebnu narav sustava dopunskih mirovina te način na koji se razlikuju unutar i između država članica. Uvođenje novih sustava, održivost postojećih sustava te očekivanja i prava trenutačnih članova mirovinskih sustava trebali bi biti primjereno zaštićeni. Ova bi Direktiva također trebala posebno uzeti u obzir ulogu socijalnih partnera u osmišljavanju i provedbi sustava dopunskih mirovina. |
| --- | --- |

(8)

Trebalo bi uzeti u obzir značajke te posebnu narav sustava dopunskih mirovina te način na koji se razlikuju unutar i između država članica. Uvođenje novih sustava, održivost postojećih sustava te očekivanja i prava trenutačnih članova mirovinskih sustava trebali bi biti primjereno zaštićeni. Ova bi Direktiva također trebala posebno uzeti u obzir ulogu socijalnih partnera u osmišljavanju i provedbi sustava dopunskih mirovina.

| (9) | Ova Direktiva ne dovodi u pitanje pravo država članica da urede svoje mirovinske sustave. Države članice zadržavaju potpunu odgovornost za organizaciju takvih sustava, a prilikom prenošenja ove Direktive u nacionalno pravo nisu dužne uvoditi zakonodavstvo kojim se predviđa uspostava sustava dopunskih mirovina. |
| --- | --- |

(9)

Ova Direktiva ne dovodi u pitanje pravo država članica da urede svoje mirovinske sustave. Države članice zadržavaju potpunu odgovornost za organizaciju takvih sustava, a prilikom prenošenja ove Direktive u nacionalno pravo nisu dužne uvoditi zakonodavstvo kojim se predviđa uspostava sustava dopunskih mirovina.

| (10) | Ova Direktiva ne ograničava autonomiju socijalnih partnera ako su oni odgovorni za uspostavu i upravljanje mirovinskim sustavima, pod uvjetom da mogu osigurati postizanje rezultata utvrđenih ovom Direktivom. |
| --- | --- |

(10)

Ova Direktiva ne ograničava autonomiju socijalnih partnera ako su oni odgovorni za uspostavu i upravljanje mirovinskim sustavima, pod uvjetom da mogu osigurati postizanje rezultata utvrđenih ovom Direktivom.

| (11) | Ova bi se Direktiva trebala primijeniti na sve sustave dopunskih mirovina uspostavljene u skladu s nacionalnim pravom i praksom koji nude dopunske mirovine za radnike, kao što su skupni ugovori o osiguranju, sustavi generacijske solidarnosti dogovoreni unutar jedne ili više grana ili sektora, kapitalizirani sustavi ili očekivane mirovine osigurane knjigovodstvenim rezervama ili bilo koja kolektivna ili druga usporediva uređenja. |
| --- | --- |

(11)

Ova bi se Direktiva trebala primijeniti na sve sustave dopunskih mirovina uspostavljene u skladu s nacionalnim pravom i praksom koji nude dopunske mirovine za radnike, kao što su skupni ugovori o osiguranju, sustavi generacijske solidarnosti dogovoreni unutar jedne ili više grana ili sektora, kapitalizirani sustavi ili očekivane mirovine osigurane knjigovodstvenim rezervama ili bilo koja kolektivna ili druga usporediva uređenja.

| (12) | Ova se Direktiva ne bi se trebala primjenjivati na sustave dopunskih mirovina ili, prema potrebi, na pododjeljke takvih sustava koji su zatvoreni te se novi članovi ne mogu primati jer bi uvođenje novih pravila moglo staviti neopravdani teret na takve sustave. |
| --- | --- |

(12)

Ova se Direktiva ne bi se trebala primjenjivati na sustave dopunskih mirovina ili, prema potrebi, na pododjeljke takvih sustava koji su zatvoreni te se novi članovi ne mogu primati jer bi uvođenje novih pravila moglo staviti neopravdani teret na takve sustave.

| (13) | Ova Direktiva ne bi trebala utjecati na mehanizme jamstva u slučaju insolventnosti ili mehanizme kompenzacijske zaštite koji nisu dio sustava dopunskih mirovina povezanog s radnim odnosom i koji imaju za cilj zaštitu mirovinskih prava radnika u slučaju insolventnosti poduzeća ili mirovinskog programa. Slično tome, ova Direktiva ne bi trebala utjecati na nacionalna pričuvna sredstva za mirovine. |
| --- | --- |

(13)

Ova Direktiva ne bi trebala utjecati na mehanizme jamstva u slučaju insolventnosti ili mehanizme kompenzacijske zaštite koji nisu dio sustava dopunskih mirovina povezanog s radnim odnosom i koji imaju za cilj zaštitu mirovinskih prava radnika u slučaju insolventnosti poduzeća ili mirovinskog programa. Slično tome, ova Direktiva ne bi trebala utjecati na nacionalna pričuvna sredstva za mirovine.

| (14) | Ova Direktiva trebala bi se primjenjivati samo na sustave dopunskih mirovina kada pravo postoji na temelju radnog odnosa i povezano je s dostizanjem dobi umirovljenja ili ispunjenjem drugih zahtjeva, kako je utvrđeno u sustavu ili nacionalnom zakonodavstvu. Ova Direktiva ne primjenjuje se na pojedinačne mirovinske aranžmane osim onih sklopljenih u okviru radnog odnosa. Ako su sa sustavima dopunskih mirovina povezani invalidska davanja ili davanja za nadživjele osobe, prava na takva davanja mogu biti uređena posebnim pravilima. Ova Direktiva ne utječe na postojeće nacionalno pravo i pravila sustava dopunskih mirovina u vezi s takvim posebnim pravilima. |
| --- | --- |

(14)

Ova Direktiva trebala bi se primjenjivati samo na sustave dopunskih mirovina kada pravo postoji na temelju radnog odnosa i povezano je s dostizanjem dobi umirovljenja ili ispunjenjem drugih zahtjeva, kako je utvrđeno u sustavu ili nacionalnom zakonodavstvu. Ova Direktiva ne primjenjuje se na pojedinačne mirovinske aranžmane osim onih sklopljenih u okviru radnog odnosa. Ako su sa sustavima dopunskih mirovina povezani invalidska davanja ili davanja za nadživjele osobe, prava na takva davanja mogu biti uređena posebnim pravilima. Ova Direktiva ne utječe na postojeće nacionalno pravo i pravila sustava dopunskih mirovina u vezi s takvim posebnim pravilima.

| (15) | Jednokratna isplata koja nije povezana s doprinosima u svrhu dopunskog mirovinskog osiguranja, koja se plaća izravno ili neizravno po završetku radnog odnosa, a financira je isključivo poslodavac, ne bi se trebala smatrati dopunskom mirovinom u smislu ove Direktive. |
| --- | --- |

(15)

Jednokratna isplata koja nije povezana s doprinosima u svrhu dopunskog mirovinskog osiguranja, koja se plaća izravno ili neizravno po završetku radnog odnosa, a financira je isključivo poslodavac, ne bi se trebala smatrati dopunskom mirovinom u smislu ove Direktive.

| (16) | S obzirom na to da je dopunsko mirovinsko osiguranje sve važnije u mnogim državama članicama kao sredstvo osiguravanja standarda života u starijoj dobi, uvjeti za stjecanje i očuvanje prava na mirovinu trebali bi biti poboljšani kako bi se smanjile prepreke za slobodu kretanja radnika među državama članicama. |
| --- | --- |

(16)

S obzirom na to da je dopunsko mirovinsko osiguranje sve važnije u mnogim državama članicama kao sredstvo osiguravanja standarda života u starijoj dobi, uvjeti za stjecanje i očuvanje prava na mirovinu trebali bi biti poboljšani kako bi se smanjile prepreke za slobodu kretanja radnika među državama članicama.

| (17) | Činjenica da u nekim sustavima dopunskih mirovina mirovinska prava mogu biti izgubljena ako radni odnos radnika završi prije nego što on ili ona ostvari minimalno razdoblje članstva u sustavu („razdoblje za ostvarenje prava”), ili prije nego što on ili ona dosegne minimalnu dob („dob za ostvarenje prava”), može spriječiti radnike koji se kreću među državama članicama u stjecanju primjerenih mirovinskih prava. Zahtjev koji se odnosi na dugo razdoblje čekanja prije negoli radnik može postati članom mirovinskog sustava može imati sličan učinak. Takvi uvjeti stoga predstavljaju prepreke slobodi kretanja radnika. Za razliku od toga, zahtjevi koji se odnose na minimalnu dob za članstvo ne predstavljaju prepreku slobodi kretanja te stoga nisu predmetom ove Direktive. |
| --- | --- |

(17)

Činjenica da u nekim sustavima dopunskih mirovina mirovinska prava mogu biti izgubljena ako radni odnos radnika završi prije nego što on ili ona ostvari minimalno razdoblje članstva u sustavu („razdoblje za ostvarenje prava”), ili prije nego što on ili ona dosegne minimalnu dob („dob za ostvarenje prava”), može spriječiti radnike koji se kreću među državama članicama u stjecanju primjerenih mirovinskih prava. Zahtjev koji se odnosi na dugo razdoblje čekanja prije negoli radnik može postati članom mirovinskog sustava može imati sličan učinak. Takvi uvjeti stoga predstavljaju prepreke slobodi kretanja radnika. Za razliku od toga, zahtjevi koji se odnose na minimalnu dob za članstvo ne predstavljaju prepreku slobodi kretanja te stoga nisu predmetom ove Direktive.

| (18) | Zahtjeve za ostvarenje prava ne bi trebalo uspoređivati s drugim uvjetima utvrđenima za stjecanje prava na mirovinski anuitet uzimajući u obzir fazu isplate u okviru nacionalnog prava ili u okviru pravila određenih sustava dopunskih mirovina, posebno u sustavima definiranih doprinosa. Na primjer, razdoblje aktivnog članstva u sustavu koje član mora ostvariti nakon stjecanja prava na dopunsku mirovinu kako bi dobio svoju mirovinu u obliku mirovinskog anuiteta ili kapitaliziranog iznosa ne predstavlja razdoblje za ostvarenje prava. |
| --- | --- |

(18)

Zahtjeve za ostvarenje prava ne bi trebalo uspoređivati s drugim uvjetima utvrđenima za stjecanje prava na mirovinski anuitet uzimajući u obzir fazu isplate u okviru nacionalnog prava ili u okviru pravila određenih sustava dopunskih mirovina, posebno u sustavima definiranih doprinosa. Na primjer, razdoblje aktivnog članstva u sustavu koje član mora ostvariti nakon stjecanja prava na dopunsku mirovinu kako bi dobio svoju mirovinu u obliku mirovinskog anuiteta ili kapitaliziranog iznosa ne predstavlja razdoblje za ostvarenje prava.

| (19) | Ako radni odnos završi prije nego što radnik na odlasku ispuni uvjete za stečena prava na mirovinu te ako sustav ili poslodavac snosi rizik ulaganja, posebno u sustavima definiranih naknada, sustav bi uvijek trebao vratiti mirovinske doprinose tog radnika na odlasku. Ako radni odnos završi prije nego što radnik na odlasku ispuni uvjete za stečena prava na mirovinu te ako radnik na odlasku snosi rizik ulaganja, posebno u sustavima definiranih doprinosa, sustav može vratiti vrijednost ulaganja koja proizlazi iz tih doprinosa. Vrijednost može biti manja ili veća od doprinosa koje je uplatio radnik na odlasku. Isto tako, sustav može nadoknaditi zbroj uplaćenih doprinosa. |
| --- | --- |

(19)

Ako radni odnos završi prije nego što radnik na odlasku ispuni uvjete za stečena prava na mirovinu te ako sustav ili poslodavac snosi rizik ulaganja, posebno u sustavima definiranih naknada, sustav bi uvijek trebao vratiti mirovinske doprinose tog radnika na odlasku. Ako radni odnos završi prije nego što radnik na odlasku ispuni uvjete za stečena prava na mirovinu te ako radnik na odlasku snosi rizik ulaganja, posebno u sustavima definiranih doprinosa, sustav može vratiti vrijednost ulaganja koja proizlazi iz tih doprinosa. Vrijednost može biti manja ili veća od doprinosa koje je uplatio radnik na odlasku. Isto tako, sustav može nadoknaditi zbroj uplaćenih doprinosa.

| (20) | Radnici na odlasku trebali bi imati pravo ostaviti svoja stečena prava na mirovinu kao prava na mirovinu u stanju mirovanja u sustavu dopunskih mirovina u kojem je njihovo pravo zasnovano. Što se tiče očuvanja prava na mirovinu u stanju mirovanja, razina zaštite može se smatrati istovjetnom u slučaju kada se, posebno u kontekstu sustava definiranih doprinosa, radnicima na odlasku pruža mogućnost prenošenja vrijednosti njihovih stečenih prava na mirovinu u sustav dopunskih mirovina koji ispunjava uvjete utvrđene u ovoj Direktivi. |
| --- | --- |

(20)

Radnici na odlasku trebali bi imati pravo ostaviti svoja stečena prava na mirovinu kao prava na mirovinu u stanju mirovanja u sustavu dopunskih mirovina u kojem je njihovo pravo zasnovano. Što se tiče očuvanja prava na mirovinu u stanju mirovanja, razina zaštite može se smatrati istovjetnom u slučaju kada se, posebno u kontekstu sustava definiranih doprinosa, radnicima na odlasku pruža mogućnost prenošenja vrijednosti njihovih stečenih prava na mirovinu u sustav dopunskih mirovina koji ispunjava uvjete utvrđene u ovoj Direktivi.

| (21) | U skladu s nacionalnim pravom i praksom, trebalo bi poduzeti korake kako bi se osiguralo očuvanje prava na mirovinu u stanju mirovanja ili njihova vrijednost. Vrijednost tih prava u vrijeme kada član napušta sustav trebala bi biti određena u skladu s nacionalnim pravom i praksom. Kada je vrijednost tih prava u stanju mirovanja prilagođena, trebalo bi voditi računa o posebnoj prirodi sustava, o interesima korisnika odgođenih mirovina, o interesima ostalih aktivnih članova sustava i o interesima umirovljenih korisnika. |
| --- | --- |

(21)

U skladu s nacionalnim pravom i praksom, trebalo bi poduzeti korake kako bi se osiguralo očuvanje prava na mirovinu u stanju mirovanja ili njihova vrijednost. Vrijednost tih prava u vrijeme kada član napušta sustav trebala bi biti određena u skladu s nacionalnim pravom i praksom. Kada je vrijednost tih prava u stanju mirovanja prilagođena, trebalo bi voditi računa o posebnoj prirodi sustava, o interesima korisnika odgođenih mirovina, o interesima ostalih aktivnih članova sustava i o interesima umirovljenih korisnika.

| (22) | Ovom Direktivom ne stvara se obveza određivanja povoljnijih uvjeta za prava na mirovinu u stanju mirovanja u usporedbi s uvjetima za prava aktivnih članova sustava. |
| --- | --- |

(22)

Ovom Direktivom ne stvara se obveza određivanja povoljnijih uvjeta za prava na mirovinu u stanju mirovanja u usporedbi s uvjetima za prava aktivnih članova sustava.

| (23) | Kada stečena prava na mirovinu ili vrijednost stečenih prava na mirovinu radnika na odlasku ne prelaze primjenjivi prag koji je odredila dotična država članica te kako bi se izbjegli pretjerani administrativni troškovi nastali upravljanjem velikim brojem prava na mirovinu u stanju mirovanja male vrijednosti, mirovinski sustavi mogu dobiti mogućnost ne čuvati ta stečena prava već, umjesto toga, isplatiti radniku na odlasku kapitalizirani iznos jednak vrijednosti stečenih prava na mirovinu. Prema potrebi, vrijednost prijenosa ili kapitalizirana sredstva trebala bi se odrediti se u skladu s nacionalnim pravom i praksom. Države članice trebale bi, prema potrebi, odrediti prag za takva plaćanja, uzimajući u obzir primjerenost budućeg mirovinskog prihoda radnika. |
| --- | --- |

(23)

Kada stečena prava na mirovinu ili vrijednost stečenih prava na mirovinu radnika na odlasku ne prelaze primjenjivi prag koji je odredila dotična država članica te kako bi se izbjegli pretjerani administrativni troškovi nastali upravljanjem velikim brojem prava na mirovinu u stanju mirovanja male vrijednosti, mirovinski sustavi mogu dobiti mogućnost ne čuvati ta stečena prava već, umjesto toga, isplatiti radniku na odlasku kapitalizirani iznos jednak vrijednosti stečenih prava na mirovinu. Prema potrebi, vrijednost prijenosa ili kapitalizirana sredstva trebala bi se odrediti se u skladu s nacionalnim pravom i praksom. Države članice trebale bi, prema potrebi, odrediti prag za takva plaćanja, uzimajući u obzir primjerenost budućeg mirovinskog prihoda radnika.

| (24) | Ovom Direktivom nije predviđen prijenos stečenih prava na mirovinu. Međutim, kako bi se olakšala mobilnost radnika među državama članicama, države članice trebale bi u najvećoj mogućoj mjeri stremiti k poboljšanju prenosivosti stečenih prava na mirovinu, posebno pri uvođenju novih sustava dopunskih mirovina. |
| --- | --- |

(24)

Ovom Direktivom nije predviđen prijenos stečenih prava na mirovinu. Međutim, kako bi se olakšala mobilnost radnika među državama članicama, države članice trebale bi u najvećoj mogućoj mjeri stremiti k poboljšanju prenosivosti stečenih prava na mirovinu, posebno pri uvođenju novih sustava dopunskih mirovina.

| (25) | Ne dovodeći u pitanje Direktivu 2003/41/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6), aktivni članovi sustava i korisnici odgođenih mirovina koji ostvaruju ili namjeravaju ostvariti pravo na slobodu kretanja trebali bi na zahtjev biti primjereno informirani o svojim pravima na dopunsku mirovinu. Ako su sa sustavima povezana davanja za nadživjele osobe, nadživjeli korisnici također bi trebali imati isto pravo biti informirani kao i korisnici odgođenih mirovina. Države članice bi trebale bi moći propisati da se takve informacije ne trebaju pružati više od jednom godišnje. |
| --- | --- |

(25)

Ne dovodeći u pitanje Direktivu 2003/41/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6), aktivni članovi sustava i korisnici odgođenih mirovina koji ostvaruju ili namjeravaju ostvariti pravo na slobodu kretanja trebali bi na zahtjev biti primjereno informirani o svojim pravima na dopunsku mirovinu. Ako su sa sustavima povezana davanja za nadživjele osobe, nadživjeli korisnici također bi trebali imati isto pravo biti informirani kao i korisnici odgođenih mirovina. Države članice bi trebale bi moći propisati da se takve informacije ne trebaju pružati više od jednom godišnje.

| (26) | S obzirom na raznolikost sustava dopunskih mirovina, Unija bi trebala postaviti samo opći okvir za ciljeve koje treba postići, zbog čega direktiva predstavlja odgovarajući pravni instrument. |
| --- | --- |

(26)

S obzirom na raznolikost sustava dopunskih mirovina, Unija bi trebala postaviti samo opći okvir za ciljeve koje treba postići, zbog čega direktiva predstavlja odgovarajući pravni instrument.

| (27) | S obzirom na to da cilj ove Direktive, to jest olakšavanje ostvarivanja prava radnika na slobodu kretanja među državama članicama, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog svojeg opsega i učinaka on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

(27)

S obzirom na to da cilj ove Direktive, to jest olakšavanje ostvarivanja prava radnika na slobodu kretanja među državama članicama, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog svojeg opsega i učinaka on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

| (28) | Ovom Direktivom uspostavljaju se minimalni zahtjevi, čime se državama članicama omogućuje donošenje ili zadržavanje povoljnijih odredaba. Provedba ove Direktive ne može se koristiti za opravdanje za regresiju s obzirom na postojeću situaciju u svakoj državi članici. |
| --- | --- |

(28)

Ovom Direktivom uspostavljaju se minimalni zahtjevi, čime se državama članicama omogućuje donošenje ili zadržavanje povoljnijih odredaba. Provedba ove Direktive ne može se koristiti za opravdanje za regresiju s obzirom na postojeću situaciju u svakoj državi članici.

| (29) | Komisija bi trebala sastaviti izvješće o primjeni ove Direktive najkasnije šest godina od dana njezina stupanja na snagu. |
| --- | --- |

(29)

Komisija bi trebala sastaviti izvješće o primjeni ove Direktive najkasnije šest godina od dana njezina stupanja na snagu.

| (30) | U skladu s nacionalnim odredbama kojima se uređuje organizacija sustava dopunskih mirovina, države članice mogu socijalnim partnerima, na njihov zajednički zahtjev, dodijeliti odgovornost za provedbu ove Direktive s obzirom na odredbe u vezi s kolektivnim ugovorima, pod uvjetom da države članice poduzmu sve potrebne mjere kako bi osigurale da su u svakom trenutku u stanju zajamčiti rezultate utvrđene u ovoj Direktivi, |
| --- | --- |

(30)

U skladu s nacionalnim odredbama kojima se uređuje organizacija sustava dopunskih mirovina, države članice mogu socijalnim partnerima, na njihov zajednički zahtjev, dodijeliti odgovornost za provedbu ove Direktive s obzirom na odredbe u vezi s kolektivnim ugovorima, pod uvjetom da države članice poduzmu sve potrebne mjere kako bi osigurale da su u svakom trenutku u stanju zajamčiti rezultate utvrđene u ovoj Direktivi,

DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:

Članak 1.

Predmet

Ovom Direktivom utvrđuju se pravila kojima je cilj olakšati ostvarivanje prava radnika na slobodu kretanja među državama članicama smanjivanjem prepreka stvorenih određenim pravilima u vezi sa sustavima dopunskih mirovina povezanih s radnim odnosom.

Članak 2.

Područje primjene

1.   Ova se Direktiva primjenjuje na sustave dopunskih mirovina, osim sustava koji su obuhvaćeni Uredbom (EZ) br. 883/2004.

2.   Ova se Direktiva ne primjenjuje na sljedeće:

| (a) | sustave dopunskih mirovina koji, na dan stupanja na snagu ove Direktive, više ne primaju nove aktivne članove i ostaju zatvoreni prema njima; |
| --- | --- |

(a)

sustave dopunskih mirovina koji, na dan stupanja na snagu ove Direktive, više ne primaju nove aktivne članove i ostaju zatvoreni prema njima;

| (b) | sustave dopunskih mirovina koji podliježu mjerama koje uključuju intervenciju upravnih tijela uspostavljenih nacionalnim zakonodavstvom ili sudskih tijela, kojima je svrha da očuvaju ili poprave njihovu financijsku situaciju, uključujući postupak likvidacije. To isključenje ne traje dulje od završetka te intervencije; |
| --- | --- |

(b)

sustave dopunskih mirovina koji podliježu mjerama koje uključuju intervenciju upravnih tijela uspostavljenih nacionalnim zakonodavstvom ili sudskih tijela, kojima je svrha da očuvaju ili poprave njihovu financijsku situaciju, uključujući postupak likvidacije. To isključenje ne traje dulje od završetka te intervencije;

| (c) | sustave jamstva u slučaju insolventnosti, sustave kompenzacijske zaštite i nacionalna pričuvna sredstva za mirovine; i |
| --- | --- |

(c)

sustave jamstva u slučaju insolventnosti, sustave kompenzacijske zaštite i nacionalna pričuvna sredstva za mirovine; i

| (d) | jednokratnu isplatu zaposleniku od strane poslodavca na kraju radnog odnosa tog zaposlenika koja nije povezana s mirovinskim osiguranjem. |
| --- | --- |

(d)

jednokratnu isplatu zaposleniku od strane poslodavca na kraju radnog odnosa tog zaposlenika koja nije povezana s mirovinskim osiguranjem.

3.   Ova se Direktiva ne primjenjuje na invalidska davanja i/ili davanja za nadživjele osobe koja su povezana sa sustavima dopunskih mirovina, uz iznimku posebnih odredaba iz članaka 5. i 6. u vezi s davanjima za nadživjele osobe.

4.   Ova se Direktiva primjenjuje samo na razdoblja zaposlenosti nakon njezina prenošenja u skladu s člankom 8.

5.   Ova se Direktiva ne primjenjuje na stjecanje i očuvanje prava na dopunsku mirovinu radnika koji se kreću unutar jedne države članice.

Članak 3.

Definicije

Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „dopunska mirovina” znači starosna mirovina predviđena pravilima sustava dopunskih mirovina koja su utvrđena u skladu s nacionalnim propisima i praksom; |
| --- | --- |

(a)

„dopunska mirovina” znači starosna mirovina predviđena pravilima sustava dopunskih mirovina koja su utvrđena u skladu s nacionalnim propisima i praksom;

| (b) | „sustav dopunskih mirovina” znači bilo koji sustav strukovnih starosnih mirovina utvrđen u skladu s nacionalnim pravom i praksom koji je povezan s radnim odnosom, a kojim se osigurava dopunska mirovina za zaposlene osobe; |
| --- | --- |

(b)

„sustav dopunskih mirovina” znači bilo koji sustav strukovnih starosnih mirovina utvrđen u skladu s nacionalnim pravom i praksom koji je povezan s radnim odnosom, a kojim se osigurava dopunska mirovina za zaposlene osobe;

| (c) | „aktivni članovi sustava” znači radnici čiji im trenutačni radni odnos daje pravo ili će im nakon ispunjavanja uvjeta za stjecanje vjerojatno dati pravo na dopunsku mirovinu u skladu s odredbama sustava dopunskih mirovina; |
| --- | --- |

(c)

„aktivni članovi sustava” znači radnici čiji im trenutačni radni odnos daje pravo ili će im nakon ispunjavanja uvjeta za stjecanje vjerojatno dati pravo na dopunsku mirovinu u skladu s odredbama sustava dopunskih mirovina;

| (d) | „razdoblje čekanja” znači razdoblje zaposlenosti, koje se zahtijeva na temelju nacionalnog prava ili pravila sustava dopunskih mirovina ili od strane poslodavca, prije nego što radnik ispuni uvjete za članstvo u sustavu; |
| --- | --- |

(d)

„razdoblje čekanja” znači razdoblje zaposlenosti, koje se zahtijeva na temelju nacionalnog prava ili pravila sustava dopunskih mirovina ili od strane poslodavca, prije nego što radnik ispuni uvjete za članstvo u sustavu;

| (e) | „razdoblje za ostvarenje prava” znači razdoblje aktivnog članstva u sustavu, koje se zahtijeva na temelju nacionalnog prava ili pravila sustava dopunskih mirovina, kako bi se ostvarilo pravo na akumulirana dopunska mirovinska prava; |
| --- | --- |

(e)

„razdoblje za ostvarenje prava” znači razdoblje aktivnog članstva u sustavu, koje se zahtijeva na temelju nacionalnog prava ili pravila sustava dopunskih mirovina, kako bi se ostvarilo pravo na akumulirana dopunska mirovinska prava;

| (f) | „stečena prava na mirovinu” znači svako pravo na akumulirana dopunska mirovinska prava nakon ispunjenja svih uvjeta za stjecanje, na temelju pravila sustava dopunskih mirovina te, kad je primjenjivo, na temelju nacionalnog prava; |
| --- | --- |

(f)

„stečena prava na mirovinu” znači svako pravo na akumulirana dopunska mirovinska prava nakon ispunjenja svih uvjeta za stjecanje, na temelju pravila sustava dopunskih mirovina te, kad je primjenjivo, na temelju nacionalnog prava;

| (g) | „radnik na odlasku” znači aktivni član sustava čiji trenutačni radni odnos završava zbog razloga koji nije ispunjavanje uvjeta za dopunsku mirovinu te koji se kreće među državama članicama; |
| --- | --- |

(g)

„radnik na odlasku” znači aktivni član sustava čiji trenutačni radni odnos završava zbog razloga koji nije ispunjavanje uvjeta za dopunsku mirovinu te koji se kreće među državama članicama;

| (h) | „korisnik odgođene mirovine” znači bivši aktivni član sustava koji ima stečena prava na mirovinu u sustavu dopunskih mirovina te još ne prima dopunsku mirovinu iz tog sustava; |
| --- | --- |

(h)

„korisnik odgođene mirovine” znači bivši aktivni član sustava koji ima stečena prava na mirovinu u sustavu dopunskih mirovina te još ne prima dopunsku mirovinu iz tog sustava;

| (i) | „prava na mirovinu u stanju mirovanja” znači stečena prava na mirovinu u sustavu u kojem ih je stekao korisnik odgođene mirovine; |
| --- | --- |

(i)

„prava na mirovinu u stanju mirovanja” znači stečena prava na mirovinu u sustavu u kojem ih je stekao korisnik odgođene mirovine;

| (j) | „vrijednost prava na mirovinu u stanju mirovanja” znači kapitalizirana vrijednost prava na mirovinu izračunana u skladu s nacionalnim pravom i praksom. |
| --- | --- |

(j)

„vrijednost prava na mirovinu u stanju mirovanja” znači kapitalizirana vrijednost prava na mirovinu izračunana u skladu s nacionalnim pravom i praksom.

Članak 4.

Uvjeti za stjecanje prava u okviru sustava dopunskih mirovina

1.   Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale da:

| (a) | ako se primjenjuje razdoblje za ostvarenje prava ili razdoblje čekanja, ili oboje, ukupno kombinirano razdoblje ni u kojem slučaju ne prelazi tri godine u slučaju radnika na odlasku; |
| --- | --- |

(a)

ako se primjenjuje razdoblje za ostvarenje prava ili razdoblje čekanja, ili oboje, ukupno kombinirano razdoblje ni u kojem slučaju ne prelazi tri godine u slučaju radnika na odlasku;

| (b) | ako je za ostvarenje prava na mirovinu određena minimalna dob, ta dob ne prelazi 21 godinu za radnike na odlasku; |
| --- | --- |

(b)

ako je za ostvarenje prava na mirovinu određena minimalna dob, ta dob ne prelazi 21 godinu za radnike na odlasku;

| (c) | ako radnik na odlasku još nema stečena prava na mirovinu po završetku radnog odnosa, sustav dopunskih mirovina nadoknadi doprinose koje je uplatio radnik na odlasku ili koji su uplaćeni za radnika na odlasku, u skladu s nacionalnim pravom ili kolektivnim sporazumima ili ugovorima, ili, ako radnik na odlasku snosi rizik ulaganja, bilo iznos uplaćenih doprinosa ili vrijednost ulaganja proizašlih iz tih doprinosa. |
| --- | --- |

(c)

ako radnik na odlasku još nema stečena prava na mirovinu po završetku radnog odnosa, sustav dopunskih mirovina nadoknadi doprinose koje je uplatio radnik na odlasku ili koji su uplaćeni za radnika na odlasku, u skladu s nacionalnim pravom ili kolektivnim sporazumima ili ugovorima, ili, ako radnik na odlasku snosi rizik ulaganja, bilo iznos uplaćenih doprinosa ili vrijednost ulaganja proizašlih iz tih doprinosa.

2.   Države članice imaju mogućnost dozvoliti socijalnim partnerima da u kolektivnom ugovoru odrede drukčije odredbe, u mjeri u kojoj te odredbe pružaju ne manje povoljnu zaštitu te ne stvaraju prepreke slobodi kretanja radnika.

Članak 5.

Očuvanje prava na mirovinu u stanju mirovanja

1.   Podložno stavcima 3. i 4., države članice donose potrebne mjere kako bi osigurale da stečena prava na mirovinu radnika na odlasku mogu ostati u sustavu dopunskih mirovina u kojem su ona stečena. Početna vrijednost tih prava za potrebe stavka 2. izračunava se u trenutku završetka trenutačnog radnog odnosa radnika na odlasku.

2.   Države članice, uzimajući u obzir prirodu pravila i prakse mirovinskog sustava, donose potrebne mjere kako bi osigurale da se s pravima na mirovinu u stanju mirovanja radnika na odlasku i osoba koje su ih nadživjele ili njihovim vrijednostima postupa u skladu s vrijednošću prava aktivnih članova sustava ili razvitkom mirovinskih davanja koja su trenutačno u isplati ili da se s njima postupa na druge načine koji se smatraju pravednim, kao što su:

| (a) | ako su prava na mirovinu u sustavu dopunskih mirovina stečena kao pravo na nominalni iznos, čuvajući nominalnu vrijednost prava na mirovinu u stanju mirovanja; |
| --- | --- |

(a)

ako su prava na mirovinu u sustavu dopunskih mirovina stečena kao pravo na nominalni iznos, čuvajući nominalnu vrijednost prava na mirovinu u stanju mirovanja;

| (b) | ako se vrijednost stečenih prava na mirovinu promijeni tokom vremena, prilagođavajući vrijednost prava na mirovinu u stanju mirovanja primjenom:






  i. | kamatne stope ugrađene u sustav dopunskih mirovina, ili |
| --- | --- | --- |

(b)

ako se vrijednost stečenih prava na mirovinu promijeni tokom vremena, prilagođavajući vrijednost prava na mirovinu u stanju mirovanja primjenom:

i.

kamatne stope ugrađene u sustav dopunskih mirovina, ili

| ii. | povrata ulaganja od sustava dopunskih mirovina; |
| --- | --- |

ii.

povrata ulaganja od sustava dopunskih mirovina;

ili

| (c) | ako se vrijednost stečenih prava na mirovinu prilagodi, na primjer u skladu sa stopom inflacije ili razinama plaća, prilagođavajući na odgovarajući način vrijednost prava na mirovinu u stanju mirovanja, podložno svakoj proporcionalnoj granici postavljenoj nacionalnim pravom ili dogovorenoj od strane socijalnih partnera. |
| --- | --- |

(c)

ako se vrijednost stečenih prava na mirovinu prilagodi, na primjer u skladu sa stopom inflacije ili razinama plaća, prilagođavajući na odgovarajući način vrijednost prava na mirovinu u stanju mirovanja, podložno svakoj proporcionalnoj granici postavljenoj nacionalnim pravom ili dogovorenoj od strane socijalnih partnera.

3.   Države članice mogu dozvoliti da sustavi dopunskih mirovina ne zadrže stečena prava radnika na odlasku već da radniku na odlasku plate, uz informirani pristanak radnika, uključujući s obzirom na primjenjive naknade, kapitalizirani iznos istovjetan vrijednosti stečenih prava na mirovinu, sve dok vrijednost stečenih prava na mirovinu ne prelazi prag koji je odredila dotična država članica. Država članica obavješćuje Komisiju o primijenjenom pragu.

4.   Države članice imaju mogućnost dozvoliti socijalnim partnerima da u kolektivnom ugovoru odrede drukčije odredbe, u mjeri u kojoj te odredbe pružaju ne manje povoljnu zaštitu te ne stvaraju prepreke slobodi kretanja radnika.

Članak 6.

Obavješćivanje

1.   Države članice osiguravaju da aktivni članovi sustava mogu na zahtjev dobiti informacije o načinu na koji bi prekid radnog odnosa utjecao na njihova prava na dopunsku mirovinu.

Posebno se pružaju informacije u vezi sa sljedećim:

| (a) | uvjetima za stjecanje prava na dopunsku mirovinu te učincima njihove primjene nakon prekida radnog odnosa; |
| --- | --- |

(a)

uvjetima za stjecanje prava na dopunsku mirovinu te učincima njihove primjene nakon prekida radnog odnosa;

| (b) | vrijednošću njihovih stečenih prava na mirovinu ili procjenom stečenih prava na mirovinu koja je provedena najviše 12 mjeseci prije datuma zahtjeva; i |
| --- | --- |

(b)

vrijednošću njihovih stečenih prava na mirovinu ili procjenom stečenih prava na mirovinu koja je provedena najviše 12 mjeseci prije datuma zahtjeva; i

| (c) | uvjetima za buduće postupanje s pravima na mirovinu u stanju mirovanja. |
| --- | --- |

(c)

uvjetima za buduće postupanje s pravima na mirovinu u stanju mirovanja.

Ako sustav dozvoljava rano pristupanje stečenim pravima na mirovinu plaćanjem kapitaliziranog iznosa, pružene informacije također obuhvaćaju pisanu izjavu u kojoj se navodi da bi član trebao razmisliti o traženju savjeta u vezi s ulaganjem tog kapitaliziranog iznosa u svrhe mirovinskog osiguranja.

2.   Države članice osiguravaju da korisnici odgođenih mirovina na zahtjev dobiju informacije u vezi sa sljedećim:

| (a) | vrijednošću njihovih prava na mirovinu u stanju mirovanja ili procjenom prava na mirovinu u stanju mirovanja koja je provedena najviše 12 mjeseci prije datuma zahtjeva; i |
| --- | --- |

(a)

vrijednošću njihovih prava na mirovinu u stanju mirovanja ili procjenom prava na mirovinu u stanju mirovanja koja je provedena najviše 12 mjeseci prije datuma zahtjeva; i

| (b) | uvjetima za postupanje s pravima na mirovinu u stanju mirovanja. |
| --- | --- |

(b)

uvjetima za postupanje s pravima na mirovinu u stanju mirovanja.

3.   U slučaju naknada za nadživjele osobe koje su povezane sa sustavima dopunskih mirovina, stavak 2. primjenjuje se na nadživjele korisnike s obzirom na plaćanje naknada za nadživjele osobe.

4.   Informacije moraju biti jasne, pružene u pisanom obliku i u razumnom roku. Države članice mogu predvidjeti da se takve informacije ne moraju pružati više od jednom godišnje.

5.   Obveze na temelju ovog članka ne dovode u pitanje te nadopunjuju obveze institucija za strukovno mirovinsko osiguranje iz članka 11. Direktive 2003/41/EZ.

Članak 7.

Minimalni zahtjevi i nesmanjivanje

1.   Države članice mogu donijeti ili zadržati odredbe o stjecanju prava na dopunsku mirovinu od strane radnika, o očuvanju prava na dopunsku imovinu radnika na odlasku te o pravu aktivnih članova sustava kao i korisnika odgođenih mirovina na informacije koje su povoljnije od odredaba navedenih u ovoj Direktivi.

2.   Prenošenje ove Direktive ni u kojem slučaju ne smije se koristiti kao razlog za smanjivanje postojećih prava na stjecanje i očuvanje dopunskih mirovina te prava članova sustava ili korisnika na informacije u državama članicama.

Članak 8.

Prenošenje

1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom do ... (7) ili osiguravaju da socijalni partneri do tog datuma sporazumom uvedu potrebne odredbe. Države članice dužne su poduzeti potrebne mjere koje im omogućuju jamčenje rezultata propisanih ovom Direktivom. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.

2.   Kad države članice donose mjere iz stavka 1., te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.

Članak 9.

Izvješće

1.   Države članice Komisiji dostavljaju sve dostupne informacije u vezi s primjenom ove Direktive do (8).

2.   Komisija do (9) sastavlja izvješće o primjeni ove Direktive te ga podnosi Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru.

Članak 10.

Stupanje na snagu

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 11.

Adresati

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u ...

Za Europski parlament

Predsjednik

...

Za Vijeće

Predsjednik

...

---

(1)  SL C 185, 8.8.2006., str. 37.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 20. lipnja 2007. (SL C 146 E, 12.6.2008., str. 217.) i Stajalište Vijeća u prvom čitanju od 17. veljače 2014. Stajalište Europskog parlamenta od ... (još nije objavljeno u Službenom listu).

2

(3)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 1408/71 od 14. lipnja 1971. o primjeni sustava socijalne sigurnosti na zaposlene osobe, samozaposlene osobe i članove njihovih obitelji koje se kreću unutar Zajednice (SL L 149, 5.7.1971., str. 2.).

3

(4)  Uredba (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (SL L 166, 30.4.2004., str. 1.).

4

(5)  Direktiva Vijeća 98/49/EZ od 29. lipnja 1998. o zaštiti prava na dopunsku mirovinu zaposlenih i samozaposlenih osoba koje se kreću unutar Zajednice (SL L 209, 25.7.1998., str. 46.).

5

(6)  Direktiva 2003/41/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 3. lipnja 2003. o djelatnostima i nadzoru institucija za strukovno mirovinsko osiguranje (SL L 235, 23.9.2003., str. 10.).

6

(7)  SL: molimo umetnuti datum: 4 godine od dana stupanja na snagu ove Direktive.

7

(8)  SL: molimo umetnuti datum: 5 godina od dana stupanja na snagu ove Direktive.

8

(9)  SL: molimo umetnuti datum: 6 godina od dana stupanja na snagu ove Direktive.

9

---

OBRAZLOŽENJE VIJEĆA

I.   UVOD

Dana 20. listopada 2005. Komisija je donijela prijedlog Direktive o unaprjeđenju prenosivosti prava na dopunsku mirovinu.

Nakon što je Europski parlament donio svoje mišljenje (1) u prvom čitanju 20. lipnja 2007., Komisija je donijela izmijenjeni prijedlog koji je predstavljen 15. listopada 2007. (2) U svoj izmijenjeni prijedlog Komisija je uključila mnoge parlamentarne izmjene te uzela u obzir rasprave održane u Vijeću. Izmijenjeni prijedlog usredotočen je na stjecanje i očuvanje prava, dok je aspekt prenosivosti napušten.

Gospodarski i socijalni odbor svoje je mišljenje dao 20. travnja 2006. (3)

Vijeće je postiglo opći pristup 20. lipnja 2013. (4)

Slijedom neformalnih pregovora suzakonodavci su 26. studenoga 2013. postigli privremeni sporazum s ciljem ranog sporazuma u drugom čitanju.

Dana 16. prosinca 2013. Vijeće je postiglo politički dogovor o svom stajalištu u prvom čitanju. (5)

II.   CILJ

Cilj ovog nacrta Direktive jest olakšati mobilnost radnika među državama članicama unaprjeđivanjem stjecanja i očuvanja prava članova sustava na dopunsku mirovinu.

III.   ANALIZA GLAVNIH OBILJEŽJA STAJALIŠTA VIJEĆA U PRVOM ČITANJU

A.   
  Postupovni kontekst

Europski parlament i Vijeće na temelju izmijenjenog prijedloga Komisije proveli su pregovore s ciljem postizanja sporazuma u fazi stajališta Vijeća u prvom čitanju („rani sporazum u drugom čitanju”). Tekst stajališta Vijeća odražava kompromis postignut između dvaju suzakonodavaca.

B.   
  Sažetak glavnih pitanja

1.   Pravna osnova

Pravna osnova odabrana u kompromisnom tekstu koja se odražava u stajalištu Vijeća u prvom čitanju jest članak 46. UFEU-a.

2.   Područje primjene i definicija „radnika na odlasku“ (članak 2., članak 3. točka (g) i uvodna izjava 6.)

Kompromisni tekst predviđa primjenu Direktive na radnike na odlasku koji se sele između država članica. Neće se primjenjivati na radnike koji se sele unutar iste države članice. Međutim, uvodna izjava 6. navodi da države članice mogu i pokraj toga razmotriti mogućnost uporabe svojih nacionalnih nadležnosti u svrhu proširenja pravila koja se u skladu s ovom Direktivom primjenjuju na članove sustava koji promijene posao unutar iste države članice.

Štoviše, kompromisni tekst navodi da se Direktiva primjenjuje samo na razdoblja zaposlenosti nakon njezine provedbe. Neće se primjenjivati na mirovinske sustave obuhvaćene Uredbom (EZ) br. 883/2004 ni sustave koji više ne prihvaćaju nove aktivne članove ili sustave koji podliježu mjerama poput postupka likvidacije. Neće se primjenjivati ni na sustave jamstva nesolventnosti, sustave za naknadu štete, nacionalna pričuvna sredstva ili jednokratne isplate koje nisu povezane s mirovinskim osiguranjem. Iz njezine su primjene isključene i naknade za invalidnost. Određene odredbe u vezi s očuvanjem ostvarenih prava na mirovinu i prava na mirovinu u stanju mirovanja (članak 5.) te informacije (članak 6.) primjenjuju se na naknade za nadživjele osobe koje su inače izuzete.

3.   Zaštita prava na mirovinu (članci 4. i 5. te uvodna izjava 23.)

U kompromisnom tekstu koji se odražava u stajalištu u prvom čitanju uvjeti za stjecanje prava na mirovinu ojačani su tako da, ako se primjenjuje razdoblje ostvarenja prava i/ili razdoblje čekanja, ukupno kombinirano razdoblje ne prelazi tri godine. Minimalna dob za ostvarenje prava ne prelazi 21 godinu.

Što se tiče očuvanja ostvarenih prava na mirovinu, kompromisni tekst predviđa nacionalne mjere kako bi se osiguralo da ostvarena prava na mirovinu za radnike na odlasku mogu ostati u sustavu u kojem su ostvarena. Međutim, sustavi također imaju mogućnost isplatiti radniku kapitalni iznos koji ne prelazi prag određen na nacionalnoj razini, uz informirani pristanak radnika, uključujući primjenjive naknade. Kako je pojašnjeno u uvodnoj izjavi 23., cilj je izbjeći pretjerane administrativne troškove nastale upravljanjem velikim brojem prava u stanju mirovanja male vrijednosti; s druge strane, prilikom određivanja pragova za isplatu kapitalnih iznosa države članice trebale bi uzeti u obzir primjerenost budućeg mirovinskog prihoda radnikâ.

Kompromisni tekst predviđa da se prema pravima u stanju mirovanja radnika na odlasku i osoba koje su ih nadživjele ili njihove vrijednosti odnosi u skladu s vrijednošću prava aktivnih članova sustava, ili razvitkom mirovinskih naknada trenutačno u isplati, ili drugim sredstvima koja se smatraju pravednim postupanjem.

4.   Informacije (članak 6.)

Kompromisni tekst također unapređuje prava na informacije aktivnih članova sustava te odgođenih korisnika i nadživjelih osoba. Države članice osiguravaju da aktivni članovi sustava na zahtjev mogu dobiti informacije o načinu na koji bi prekid radnog odnosa utjecao na njihova prava na mirovinu. Ako sustav dozvoljava rano pristupanje ostvarenim pravima na mirovinu isplatom kapitalnog iznosa, informacije također obuhvaćaju pisanu izjavu u kojoj se navodi da bi član trebao razmisliti o traženju savjeta u vezi s ulaganjem tog kapitalnog iznosa u svrhu mirovinskog osiguranja.

Odgođeni korisnici također na zahtjev mogu dobiti informacije o vrijednosti svojih prava u stanju mirovanja i uvjetima postupanja s njima. Prema Direktivi nadživjeli korisnici također imaju pravo na informacije o isplati naknada za nadživjele osobe povezanih sa sustavima dopunskih mirovina.

5.   Prenošenje (članak 8.)

Kompromisni tekst predviđa razdoblje prijenosa u trajanju od četiri godine od datuma donošenja.

6.   Izvješće (članak 9.)

Sljedeći raspored izvješćivanja uključen je u kompromisni tekst: države članice podnose Komisiji izvješće o primjeni Direktive u roku od pet godina od njezina stupanja na snagu. Godinu dana kasnije Komisija podnosi izvješće o primjeni Direktive Europskom parlamentu, Vijeću te Gospodarskom i socijalnom odboru.

IV.   ZAKLJUČAK

Stajalište Vijeća u prvom čitanju odražava kompromis postignut tijekom pregovora između Vijeća i Europskog parlamenta uz pomoć Komisije. Taj je kompromis potvrđen pismom predsjednice Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja Europskog parlamenta (EMPL) predsjedatelju Odbora stalnih predstavnika (pismo datirano 9. prosinca 2013.). U tom pismu predsjednica naznačuje da će članovima Odbora EMPL-a, a potom i plenarnoj sjednici, preporučiti prihvaćanje stajališta Vijeća u prvom čitanju bez amandmana u drugom čitanju Parlamenta, podložno provjeri pravnika lingvista obiju institucija.

---

(1)  10933/07.

(2)  13857/1/07 REV 1.

(3)  SOC/217.

(4)  11459/13.

(5)  17221/13 ADD 1.

---